43 
Eucalyptu3 angusta, Ceratostrobus sequoiaephyllus, Widdringtonia Reichii, Aralia 
Daphnophyllum, Dewalquea coriacea, četné šišky konifery Sequoia major a také 
nahosemenuou rostlinu Krannera mirabilis, tuto poprvé ve hlinitých lupcích! 
Nejhořejší polohu kvádrových pískovců peruckých tvoří drobivé a Fukoidy 
bohaté vrstvy, které byly nazvány od lamačů jménem „Droždí 11 a jež jsou na rozhraní 
mezi Peruckými a Korycanskými vrstvami; v nich nalezena byla 30 cm dlouhá 
Šiška druhu Pinus longissima. Hned nad tím následují deskovité pískovce s nesčetnými 
druhy zkamenělin význačných pro Korycanské vrstvy (1c). 
Tyto mořské vrstvy byly dříve v jednom mlýně v Kralupech mlety a do 
skláren dováženy. Když mlýn vyhořel, zašel tento průmyslový podnik a tím také 
i práce v lomech na Hostibejku, která ještě nad blízkým Lobčem jest v proudu 
a kde stejný profil s oním na Hostibejku můžeme pozorovati. 
Konečně ještě připomínáme objevení uhlí v Peruckých vrstvách vLobkovicích. 
U mlýna pana Kaspera nalezena byla pod modravým vápenitým pískovcem, 
2—3 m mocným, patřícím ku Korycanským vrstvám, jež jsou bohatý zkamenělinami, 
vrstva černých lupků hlinitých, s listy rodu Eucalyptus, P5 m mocná, ve které se 
ukázala vložená flec uhelná, 2 — 5 cm silná. Byly to kmeny konifer, z nichž se 
toto lesklé uhlí utvořilo. Tyto lupky hlinité spočívají bezprostředně na silurském 
buližníku (étage B). 
Objevování se uhlí v Peruckých vrstvách a pokusy dolování. 
Tato otázka jest závažnou pro praktický život a zavdala v dřívějších letech 
podnět ku mnohým nezdařeným pokusům dolovati na uhlí, čím podnikatelé přišli 
na mizinu. Jest tedy radno zmíniti se zde důkladněji o příčinách, které zavádějí 
ku pátrání po uhlí, a doložiti je důvody, proč naděje podnikatelův byly zklamány. 
Zlomky krásně černého lesklého uhlí, které na úbočích vrchů a v úvozech 
na výchozu Peruckých vrstev nebo při hloubení sklepů a studní náhodou byly 
nalezeny, zavdaly podnět k tomu, že vznikla chuť ku pátrání po uhlí a byl zjednán 
horník, aby dále v hlubších vrstvách vyhledal mocnější jeho ložiska. 
Tak byla v samé Praze na Nebozízku v letech čtyřidcátých vyhloubena štola, 
z které kyznaté uhlí se dobývalo. 
Na celém plochém návrší západně od Prahy až ku Hvězdě bylo mnoho 
šachet hloubeno. Podnikatelé však nepřestali na tom, když zjistili slabou bezcennou 
flec ve vrstvách Peruckých, nýbrž hloubili potom ještě do vrstev spodního siluru 
pod nimi ležících, které svou začernalou barvou podněcovaly naděje na lože uhelné 
v hlubinách ukryté. 
Horníci z krajiny slánské přišli odtamtud se zkušeností, že pod slabou Heci 
vrstev Peruckých spočívá teprve bohatá flec uhelná útvaru kamenouhelného. Tento 
útvar však chybí v okolí Prahy, a pod vrstvami Peruckými leží bezprostředně silur, 
jak se mohlo na stráních v údolích namnoze postřehnouti, aniž by bylo bývalo 
zapotřebí přesvědčovati se o tom hloubením nákladných šachet. 
Tyto poznámky zajisté postačí, aby bylo varováno před dolováním na uhlí 
v oboru vrstev Peruckých. 
