12 
Cunninghamia stenophylla Vel. 
S e q u o i a heterophylla Vel. 
Sequoia major Vel. 
Sequoia crispa Vel. 
Ceratostrobus sequoiaephyllus Vel. 
Widdr ingtonia R e i c h i i Ett. 
Echinostrobus minor Vel. 
Frenelopsis boliemica Vel. 
Myricophyllum Zenkeri Ett. 
Myricophyllum serratum Vel. 
M yricanthium amentaceum Vel. 
Dryandrophyllum cretaceum Vel. 
Grevilleopbyllum constans Vel. 
Cocculopliyllum cinnamomeum Vel. 
Eucalyptus Geinitzi Heer. 
Eucalyptus angustus Vel. 
Aralipbyllum formosum Heer. 
Dewalquea coriacea Vel. 
Butomites cretaceus Vel. 
Corticites stigmarioides (Ett. sp.) Engelh. 
Běh Peruckých vrstev můžeme až do místa Chvala sledovati. Dříve ještě 
než ku jmenované osadě dospějeme, proráží turnovská dráha mířící k severu 
hlubokým zářezem kvádrové pískovce. 
Od tohoto místa stávají se pískovce mocnější a zatlačují Černavé lupky 
hlinité dokonale. Východně od Chval přikryty jsou Perucké vrstvy nedaleko hřbitova 
typickými písčitými vrstvami Korycanskými. 
Srovn. Archiv, II. svazek, n str. 193. 
Mezi Chvály a Horními Počernicemi viděl jsem v letech padesátých po¬ 
kusnou šachtu na uhlí a přinesl jsem pro museum doklady, které obsahovaly 
Eucalyptus Geinitzi Heer, Eucalyptus angustus Vel., což dokazuje, že zde 
černavé lupky hlinité docela slabou flec uhelnou ukrývaly. 
Ve směru jižním můžeme ještě v počernickém lese nedaleko myslivny sporé 
zbytky vrstev Peruckých spozorovati, jež nám také vysvětlují, proč se tam shro¬ 
mažďuje sněhová voda, ve které v mnohých letech v dubnu vyškytá se Branchipus 
Grubii. Jsou to známky jižního kraje bývalého sladkovodního jezera v této krajině. 
Směrem k Labi zapadají Perucké vrstvy k severu a voda nashromážděná 
v hlubině u Toušimi která po nějakou dobu zjev artéské studně vzbuzovala, souvisí 
zajisté s uložením vodu udržujících, černých lupků hlinitých ve zdejších Peruckých 
vrstvách. 
2 . Krajina u Nelivizd, Yyšerovic a Koímic. 
Pískovcové lomy jižně od Nehvizd poskytují dobrého názoru o rozčlenění 
Peruckých vrstev. Zde dobýval se po dlouhá léta velmi dobrý pískovec na brusy 
a ku sochařským pracím, a gotické ornamenty Pražského chrámu Svatovítského 
pocházejí hlavně odsud. Od té doby, co kvádrové pískovce Korycanských a Peru¬ 
ckých vrstev u Hořic se dobývají, zašly lomy nehvizdské. 
Dobré vrstvy dobývaly se dříve v hloubce, která se vždy naplňuje vodou, 
jež s tíží vyčerpávati se musí. Nyní pracuje se jen ve vrstvách hořejších. 
Při jedné návštěvě lomů v roce 1866. mohl jsem úplnou řadu rozličných, 
ku rozmanitým účelům sloužících pískovců zjistiti a ode všech ukázky pro naše' 
sbírky přinésti. 
