Charakteristika a rozčlenění vrstev keruckých. 
Perucké vrstvy jsou usazeninami sladkovodními, které leží na spodu našeho 
útvaru křidového. 
Prof. Reuss*) zmiňuje se o nich pouze jakožto o podřízených vložkách ve 
spodním pískovci kvádrovém a uvádí šedé, slídnatopísčité hlíny z Vebžan a černé 
lupky s nesčetnými pevnozemskými rostlinami z Peruce. Mimo to zmiňuje se 
o slabých, k dolování se nehodících flecích „hnědouhelných". 
Y uvedeném díle (II. p. 81.) spracoval Corda rostlinné zbytky českého 
útvaru křidového, z nichž největší část z Peruckýcli vrstev pochází. 
Usazeniny vrstev Peruckých sestávají ze slepenců, hrubých pískovců, jem¬ 
ných pískovců a šedých lupků, nedá se však ve sledu těchto rozdílných druhů hornin 
žádná pravidelnost stanovití. 
Slepence, jsou-li vůbec, tvoří zpravidla spodinu útvaru na př. u Vamberka, 
kde byly zpracovávány na mlýnský kámen. 
Pískovce vyznačují se především tou vlastností, že neobsahují žádného 
vápna jakožto pojidla a že nemají žádných mořských zkamenělin. 
Co do zrna a pevnosti jsou rozdílné hodnoty. Jemnozrnné pevné pískovce 
poskytují výborného materiálu pro sochařství, jiných používá se na zhotovování brusů. 
Hlinité lupky, většinou černavé, jsou slídou bohatý, a bývají uloženy 
buď na basi lavic pískovcových anebo jsou mezi ně vloženy. 
Flece uhelné, které bývají v nich místy uloženy, jsou ponejvíce čočko- 
vitými místními usazeninami pobřežními a mají nepatrnou rozlohu vodorovnou 
i kolmou. 
Tyto usazeniny sladkovodní chybí také na mnohých místech stávající kdysi 
mořské pánve, a pak spočívají mořské vrstvy Korycanské bezprostředně na prahorách 
anebo jiných starých útvarech, které tvoří podloží útvaru křidového. To se dá vysvětliti 
tím, že úroveň sladkovodního jezera byla nižší než výška později tam vniknuvšího 
moře. Tak vidíme k. př. u Labské Týníce, na Kamajku, u Zbyslavi Spondyly a ustřice 
bezprostředně narostlé na žulových balvanech, z čeho jest zřejmo, že tyto vynikaly 
v podobě útesů ze sladkovodního jezera, z kterého se vrstvy Perucké uložily, a teprve 
později pod hladinu mořskou byly ponořeny. 
*) Reuss: Versteinerungea der Bohm. Kreideformation. II. str. 116 . 
