98 
telnou prohlubiiikou uprostřed. Semena ellipsoidní, po dvou na basi šupiny sedící. 
(Velenovský.) 
Nalezišté: Kralupy. Nalezl Prof. Dr. A. Frič ve vrstvě, která spočívá 
nad peruckým pískovcem a sestává z hrubozrnného, většími křemínky prosazeného 
pískovce (droždí zvaného). Perucké vrstvy. 
Pinus Quenstedti Heer. 
(Heer: Kreidefl. vou Moletein str. 13, tab. II. obr. 5—9. tab. III. 
Velen.: Gymnosp. str. 32. tab. VI. obr. 4. tab. VII. obr. 7, 8. tab. VIII. obr. 10. — Vesmír. 
XV. ročn. str. 80. obr. 33. — Květena, str. 49, 53, 57, 73.) Obr. 52. 
Velmi dlouhé, tenké, tříhranné, pevné je¬ 
hlice, vždy po 5ti ve svazečkách. Mladé větve 
s vyvstalými, z předu zaoblenými, malou jizvou 
opatřenými, dlouhými polštářky listovými. Všemi 
znaky souhlasí tato konifera s druhem, jejž popsal 
Heer z Modletína (na Moravě). (Podle Velenov- 
ského.) 
v 
Naleziště: Yyšerovice. Sedy lupek hlinitý. 
Místy nad míru hojně, jinak zřídka. Lcinšperk. 
Černošedý lupek hlinitý. Jednotlivé krásně zacho¬ 
vané jehlice i větve. Hojně. Chuchle. Žlutavě 
bílý plastický jíl. Pořídku! Bohdánkov u Hodkovic. 
Zřídka. —! 
Obr. 52. Pinus Quenstedti Heer. — 
Vyserovice. — Bracbyblast (zkrácená 
větévka), asi 1 / s přirozené velikosti. 
Podle Velenovského. 
Pinus cretacea Corda. 
(Corda ve Reuss, Versteinerungen str. 91. tab. XLVII. obr. 1—6.) 
Kus kmene, bezkorého, proniknutého uhličitanem vápenatým, jenž jest 70 mm 
silný a skoro 100 mm dlouhý. Válec dřeňový jest 8—10 paprskový, malý a rezavě 
červenavý. Buňky jeho jsou veliké, tlustoblanné a temnně rezavě červenavé, shodné 
s buňkami v dřeni Juniperus bermudiana nebo J. v i r g i n i a n a. Podle buněk 
dřevových zdá se, že tvoří tato rostlina přechod od Abietineí ku Araucarieím 
(Podle Cordy). 
Je-li toto fossilní dřevo vskutku stáří křídového, nedá se prozatím 
rozhodnouti. 
Naleziště: Schaferhůgel u Vebžan nedaleko Postoloprt, ve vápenitém slepenci 
spočívajícím mezi opukou a čedičem. 
