SMÄRRE MEDDELANDEN. — PIENIÄ TIETOJA. 19 
kuin Ruotsin torakka. Tälle olettamukselle antaa vielä lisätukea se tosiseikka, 
ettei vanha runoutemme — kuten prof. Krohn ja toht. Salminen ovat ilmoitta¬ 
neet — tunne russakka - nimeä (torakka - sanakin esiintynee vain jossain 
aniharvassa paikassa, todennäköisesti uudenpuoleisissa runoissa), vaikka kaikel- 
laisista muista pikkueläimistä (esim. luteesta, ampiaisesta, mehiläisestä, kaali- 
madosta, juurimadosta, koista, hämähäkistä j.n.e.) on sepitetty pitkiä loitsuja, 
syntysanoja y.m. runoja. Kyseessä olevassa runossa ei edes mainita torakan ni¬ 
meä. Tuskin sillä vielä silloin suomalaista nimeä olikaan. Nähtiin sensijaan, 
että se oli outo vieras, uusi tulokas, jota ennen ei oltu nähty, ei kuultu »näillä 
raukoilla rajoilla», mutta tehtiin tarkkoja havaintoja sen elintavoista ja sattuvin 
sanoin näitä kuvattiin. — Nykyään tosiaankin näyttää siltä kuin torakka olisi 
loitsijan sanoja totellen paennut »Juoksi entisen emonsa» ja hävinnyt ainakin 
miltei täydellisesti sukupuuttoon meidän maastamme. 
U. S a a 1 a s. 
Aphelocheirus aestivalis Fabr. vid Kexholm. Den 25 juli 1917 påträffade jag 
i Vuoksen-älven vid Kexholm bland strandstenarna i häftigt strömmande vatten 
ett kortvingat exemplar, $, av det hos oss sällsynta vattenhemiptersläktet Aphe¬ 
locheirus, fam. Naucoridae. 1 anslutning till O. M. Reuters uppfattning, 
att såväl A. montandoni Horv. som även A. nigrita Horv., vilka tidigare blivit tag¬ 
na på Karelska näset (se Meddel. Soc. F. Fl. fenn., h. 26, 1900, s. 70, och ibid. h. 
26, 1900, s. 128-130) och norra Karelen äro att betraktas som blott färgvarieteter 
av A. aestivalis Fabr. ( O.M. Reuter. Hemipterologische Miscellen. Öfvers. af 
Finska Vet. Soc. Förhandi., Bd. LIV, 1911-12, Afd. A. N:o 7, s. 73—75; Rover, 
Bull. Soc. Zool. de France. T. XXVIII, 1913, s. 218-219), torde det föreliggande ex¬ 
emplaret (numera inneslutet i kanadabalsam i form av ett mikroskopiskt prepa¬ 
rat) kunna betecknas med det sistanförda namnet. Tio år tillbaka eller somma¬ 
ren 1907 påträffades av mig i samma trakt, i en med Stratiotes aloides o.a. vatten¬ 
växter; bevuxen lagun av Vuoksen, Ranatra linearis, som i likhet med Aphelochei¬ 
rus aestivalis representerar ett sydligt element i Vuoksen-områdets vatteninsekt- 
fauna. K. M. Levander. 
Hemiptera heteroptera på Lojo ås. På några ställen av Lojo-åsen ha efter tall¬ 
skogens skövling uppstått öppna, av enstaka större eller ett flertal mindre träd 
bevuxna[platser. Här ha täta bestånd av ljung och mjölonris utbrett sig och om¬ 
växla med bara sandytor. På dessa ståndorter, vilka äro vanligast i närheten av 
Hangöudds spets och vid Lojo kyrkoby är entomologen i tillfälle att iakttaga en 
mycket karaktäristisk om ock ganska fattig insektfauna. Bl.a. anträffas här ett 
förhållandevis stort antal stinkflyarter, av vilka en del förgäves eftersökas på an¬ 
dra ståndorter. Enbart hänvisade till ljungens förekomst synas följande arter va¬ 
ra: Nysius lineatus, Macrodema micropterum, Pterotmetus staphylinoides, Stygno- 
coris pygmaeus, Scolopostethus decor atus, Deraeocoris scutellaris, Orthotylus erice- 
torum. Dessutom påträffas på ljungbestånden nästan alltid Corizus crassicornis 
och Lygus pratensis v. punetatus, vilka icke så allmänt förekomma på övriga 
ståndorter. Ett antal stinkflyarter, som med sannolikhet leva av risens rötter, 
röra sig på marken mellan dessa och på de bara sandytorna. Bland sådana ar¬ 
ter må särskilt nämnas Phimodera lapponica och P. humeralis. Den förra är på¬ 
träffad i ett ringa antal invid Lojo kyrkoby; den senare är däremot insamlad i 
ganska stor mängd såväl på spetsen av Hangö udd som vid Syndalen i närheten 
