ROLF KROGERUS, ETT ANMÄRKNINGSVÄRT FALL AV MISSBILDNING. 
87 
\ 
Missbildningar av ifrågava¬ 
rande slag synas hos insekter 
oftast vara anträffade bland skal¬ 
baggarna. Bateson (1. c., p. 
483 —512) anför ett 80-tal' i litte¬ 
raturen kända fall bland Cole- 
optera (de flesta Carabicidae), men 
endast 3 bland övriga insekter 
(Hymenopterd). Hos Car abus- arter 
synas de vara särskilt gängse, 
exempel anföras bland våra arter 
hos C. cancellatus 111., C. granu- 
latus L. och C. catenulatus Scop. 
Hos C. horiensis L. är veterligen 
icke denna missbildning tidi¬ 
gare antväffad. Övertaliga dubbelmissbildningar med sekundär sym- 
metri förekomma även i fråga om palper och antenner (talrikast hos 
Lamelli cornia) 
Om orsakerna till uppkomsten av dylika missbildningar känner man 
tillsvidare ytterst litet. 
Ytterligare må anföras att missbildningen i fråga i jämförelsevis ringa 
grad inverkade på rörelseförmågan hos det av mig infångade exemplaret; 
det löpte med'anmärkningsvärd ledighet på stranden. 
Smärre meddelanden. Pieniä tietoja. 
Ranatra linearis L. murtovedessä. Siihen nähden, että Ranatra linearis L. 
(sauvamainen vesiskorpioni) on Suomessa harvoin tavattu ja yksinomaan maa- 
vesistä (S a h 1 b e r g, J., Enum. Hemipt. Heteropt. Faun. Fenn. ed. see., 1920, 
s. 195 , ja Notulae entomologicae, I, 1921, s. 19), mainittakoon, että 24. VI11.1921 
löysin yhden tähän lajiin kuuluvan yksilön (pit. 36 mm hengitystorvea lukuun¬ 
ottamatta) Tammisaaren luona meren rannasta (Etelä-lahdesta, Kaivokallion 
terveyslähteen luona olevasta rannasta); paikalla kasvoi ruovistoa, Myriophyl- 
lam spicatum, Lemria trisulca y. m. makean veden suo- ja vesikasveja, ja veden 
suolanpitoisuus oli Merentutkimuslaitoksessa tutkitun vesinäytteen mukaan 
3.08 °/ 00 . Niinkuin sukulaisensa Nepä cinerea, joka tavataan esim. läntisen Uu¬ 
denmaan saaristossa (Espoo-Lövö, Tvärminne), missä veden suolanpitoisuus 
on n. 5 °/ 00 , myös Ranatra linearis näyttää olevan varsin välinpitämätön ympä¬ 
röivän veden suolaisuudelle, kunhan oleskelupaikka muiden elämänehtojen, ku¬ 
ten pohjan laadun, kasvillisuuden y. m. puolesta on suotuisa. Niiden kyky ottaa 
pitkällä hengitystorvellaan atmosferistä ilmaa vedessäkin oleskellessaan tekee 
ne riippumattomiksi tämän kemiallisesta laadusta. 
K. M. Levande r. 
