K. M. LEVANDER, SUOMEN VERTA-IMEVÄT SÄÄSKET 
57 
och Helsinge 1921—1921; imagines kläckta i rum under våren 1921 
och 1922 R. Forsius. Dessutom förekomma i grankottar ytterligare 
trenne arter i Mellaneuropa. Av dessa äro åtminstone en, måhända 
två, kläckta ur kottar från närheten av Helsingfors. Arterna äro dock 
hittills ännu icke säkert bestämda, varför de här blott antydningsvis 
omnämnas. 
Förutom förenämnda cecidomyider, vilka mer eller mindre säkert 
kunna bestämmas till arten, vill jag yttermera uppräkna fyra arter, 
vilkas levnadssätt hos oss är känt, men som tills vidare icke med 
säkerhet blivit identifierade. Troligen äro dessa åtminstone delvis för 
vetenskapen hittills okända. 
46. * Diplosis sp. Larverna förekomma på frukterna av Carex 
goodenoughii i svagt deformerade, vid basen buktiga fruktgömmen. 
Innerst i var och en av dessa en liten vit, senare blekröd larv. Basen 
av fruktgömmena svartnar småningom. N. Kyrkslätt Jorvas 1918 R. 
Frey. 
47. * Diplosis sp. Tvänne ändflikar av rotbladen till ung Geum 
rivale- planta hopvecklade, härbergerande talrika vita larver som rörde 
sig fritt i bladvecken. Larverna fällde sig 12—15. 6. 1918 till mar¬ 
ken och grävde sig ned i mullen, men kläcktes ej. N. Kyrkslätt Jor¬ 
vas R. Frey. 
48. * Diplosis sp. Larverna i blommor av Ribes nig rum. Före¬ 
komstsättet likt Contarinia ribis. N. Dickursby och Ta. Kuhmois 1921 
Y. Hukkinen. 
49. * Mycodiplosis sp. Mörkröda cecidomyidlarver, c:a 1 mm 
långa, ätande av de gulfärgade sommarsporerna av rostsvamparten 
Uromyces alchemillae på undersidan av Alchemilla vulgaris- blad. 
Larverna gingo i jorden den 25—26. 6 . 1918. N. Kyrkslätt: Jorvas 
R. Frey. 
Suomen verta^imevät sääsket. 
Kirj. K. M. Levander. 
Vaikka verta imevien sääskien eli hyttysten systematiikan ja ekologian 
selvittelyllä on paitsi tieteellistä myös melkoista käytännöllistä merkitystä, 
tarjoo se vielä paljon toivomisen varaa. Kaikki edistysaskeleet koti¬ 
maisten sääskien, kesän kiusanhenkien tutkimuksen alalla ovat sen- 
vuoksi merkittävät tyydytyksellä. Niinpä mainittakoon, että tunnettu 
erikoistutkija hra F. W. Edwards Lontoossa (British Museum) jo 
muutama vuosi sitten on tarkastanut yliopiston entomologisen museon 
Culicidae- heimoon kuluvat lajit, jotka kustos Frey hänelle sellaista 
tarkoitusta varten oli lähettänyt, joten meillä kerätty aineisto näitä 
hyönteistä on saatu lajilleen määrätyksi. Niin on myös saatu Frey’n 
toimittamana nimiluettelo maassamme tavatuista lajeista löytöpaik- 
