FÖRENINGSMEDDELANDEN. — TIEDONANTOJA YHDISTYKSISTÄ. J19 
vännöstä (Ta), ilmaantui kesällä 1921 Sysmän pitäjän (Ta) Särkilahden kylässä, 
jossa se teki vahinkoa rukiille ja ohralle sekä lievemmin myös syysvehnälle. 
Pahimmissa tapauksissa oli ruislaihoista ja ohrastoista 20—30 % hävitetty. Tuho¬ 
alue käsitti Sysmän pitäjän pohjoisosat Vintturin ja Särkilahden kylien seudut ja 
ulottui idässä aina Hirvijärveen saakka sekä pohjoisessa Luhangon pitäjän etelä¬ 
osiin. Särkilahden kylän eteläpuolelta ei hyönteisen vioitusta löytynyt. 
2) Apilan äkämäsääski (Dasyneura leguminicola Lintn.). Tämän 
erittäin vaarallisen apilansiemensadon hävittäjän olen tavannut ensi kerran v. 
1913 Kuhmoisten pitäjän (Ta) Harmoisten kylässä Hukin talon siemenapilassa, 
jossa se aikaansai melkoista vahinkoa. Sitä ennen ei lajia ole maastamme ta¬ 
vattu. Sittemmin olen havainnut sen aiheuttamia tuhoja eräillä muillakin paikka¬ 
kunnilla, minkä johdosta olin, saadakseen tietoja sen levinneisyydestä v. 1919, 
hankkinut apilanäytteitä eri puolilta maata. Niistä kävi selville, että apilan äkä- 
mäsääski on jo levinnyt yli koko etelä-Suomen Vaasan, Kuopion ja Joensuun 
seutuja myöten pohjoisessa. Se on myöskin monessa tapauksessa jo tehnyt 
maassamme hyvin huomattavia vahinkoja puna- ja alsikeapilan siemensadoille 
ja on jokseenkin varmaa, että sillä on suuri osuus viime aikoina havaittuihin 
apilansiemenkatoihin. 
3) Mustaherukan (Ribes nigrum) kukissa, ilmestyy eräät äkämämuodos- 
tukset, jotka ovat erään toistaiseksi vielä määräämättömän äkämäsääskilajin ai¬ 
heuttamat. Äkämä, joka on entuudelta tuntematon, on aivan samankaltainen 
kuin Contarinia iibis- lajin aiheuttama Ribes grossulariun kukissa. Tällaisia 
kukkaäkämiä olen löytänyt Kuhmoisten pitäjän (Ta) Harmoisten, Anttihan ja 
Padasjoen pitäjän (Ta) Toritun kylästä, Helsingin pitäjän (N) Tikkurilan kylästä 
sekä Tuusulan pitäjän (N) Paijalan kylästä. Niitä oli löytynyt sekä villi- että 
jalostetuista pensaista. Siitä päättäen, että tällaisia äkämäkukkia ei löytynyt 
mainituilla paikkakunnilla Ribes grossularialta (ei myöskään R. rubrum eikä R. 
cilpinum- pensaista) ei laji ole Contarinia ribis. Yrjö Hu kk in en. 
Föreningsmeddelanden. — Tiedonantoja 
yhdistyksistä. 
Entomologiska Föreningen i Helsingfors. — Helsingin Hyönteis¬ 
tieteellinen Yhdistys. 
Mötet den 19 sept. 1922. Lektor R. Krogerus redogjorde för några av 
honom gjorda erfarenheter vid användning av kläckningslådor för insekter (se 
Not. Entom. II, sid. 117). Vidare demonstrerade lekt. R. Krogerus den för 
faunan nya ipiden, Xyleborus cryptogräphus Ratz., tagen på Karkali udde i 
Karislojo den 17 juni 1922 av dr R. Forsius. 
Amanuens W. H e 11 é n demonstrerade] den för faunan nya coleopteren 
Lamprobyrrhulns nitidas Schall., samlad i ett flertal exemplar på sandmark i 
Terijoki av herr V. Lampe. 
Dr. Harald Lindberg redogjorde för metoden, att döda insekter med 
ättiketer, en metod, vilken föredr. under sin resa till Tyskland för ett år sedan 
fann vara den av de tyska entomologerna allmännast använda och om vars för- 
