LINNÉ OCH ABRAHAM BÄCK 
9 1 
däröver hörda magistraten som ständerna. Sedermera väcktes förslag till 
inrättande av ett sjukhus i huvudstaden av den s. k. sundhetskommissio- 
nen, en institution, som inrättades 1737 och vid sidan av collegium medi- 
cum handhade medicinalangelägenheterna till 1767. Kommissionens ingri¬ 
pande föranledde ständerna vid 1739 års riksdag att tillförsäkra den före¬ 
slagna anstalten vissa förmåner för penningmedels insamling, nämligen 
framför allt utsändandet av stamböcker och inrättandet av ett lotteri. 
Meningen med stamböckerna var den, att insamlingar för det blivande 
lasarettet finge företagas vid festliga tillfällen såsom bröllop och barndop, 
varvid klockaren fick gå omkring med tallriken för penningarnas uppta¬ 
gande och sedan införa de hopbrakta medlen i en särskild bok. Största 
medlen inflöto emellertid till lasarettsfonden genom det lotteri, som stän¬ 
derna 1740 beviljade. I november 1749 inlämnade Bäck till Serafimer- 
ordensgillet ännu en framställning i ämnet. Denna synes hava gjort slag 
i saken, ty år 1749 inköptes för en summa av 79,178 dal. 5 öre koppant 
ett hus på Kungsholmen och Kungl. Maj:t förordnade 1751 2 :ne sera- 
fimerriddare grevarna v. Höpken och v. Seth att vara den nya anstaltens 
direktion. Till överläkare resp. å de medicinska och kirurgiska avdel¬ 
ningarna utsågos Abraham Bäck och O. Acrel, »hvarefter år 1752 den 
30 Oktober de förste sjuke intogos uti 8 dertill inredde sängar, så att 
15 eländige uslingar, på de 2 återstående månaderne af året, vunno sköt¬ 
sel och hjelp, af hvilka en enda med döden afgick» (Odhelius). Den 10 
nov. 1752 kunde Linnaeus skriva till sin vän: »Jag gratulerar till Laza- 
rettet; det war en ståtelig sak. och lik de andre min K. Broders meriter.» 
Av den här lämnade korta historiken framgår, att den verklige grund¬ 
läggaren av Serafimerlasarettet är Abraham Bäck. Initiativet tillhör visser¬ 
ligen icke honom, men han var otvifvelaktigt den, som dref den länge 
påtänkta saken fram till genomförande. Det bästa beviset härför är läm¬ 
nat av O. Acrel, som senare än Bäck under år 1746 i sitt inträdestal i 
Vetenskapsakademien även avhandlar, från kirurgernas sida och allmän 
organisationssynpunkt, frågan om »Genaste sättet at inrätta och underhålla 
et Lazaret eller sjukhus så att det innom få år måtte ärnå en ansenlig 
tillväxt.» I sitt presidiital av år 1793 säger Acrel med avseende å Sera- 
fimerlasarettes invigning: »det hade ock säkert längre därmed dragits på 
tiden, om ej Herr Archiatern och Ridd. Bäcks verksamma nit det på¬ 
skyndat.» 
I samma brev, i vilket Linnaeus gratulerar Bäck till lasarettets till¬ 
komst, yttrar han vidare: »Trädgården skall först genomgrafvas, afdelas 
och planeras; men nu i höst är jorden för sur, att man ej kan röra henne. 
-huru skall örten äfter m. K. Broder heta. antingen Baeckea 
eller Basckia»? Tydligen har Bäck omedelbart tagit itu med inrättandet 
av en hortus botanicus vid det nya lasarettet och ungefär samtidigt har 
