102 
ERIK MULLER 
uti såren litet af Koppvatnet, som hennes betient kort förut hade taget 
ifrån någon som hade naturlige goda Kopper, och burit varmt till henne 
uti sin barm. Hon fägnade någras vantro därmed, at hon jemte flitige 
böner och vidskeppelser, giorde såren på de ställen, hvarest spikarne 
fästades, och i likhet af ett kors, samt offrade 2:ne vax-lius till Mariae 
altar för hvarje siuk». En grekisk läkare, Emanuel Timoni, var den förste 
som vetenskapligt närmare undersökte saken och gjorde den bekant genom 
en 1712 utgiven skrift: Dissertatio historica de inoculatione variolarum. 
Karl den tolftes livläkare, Skragge, som tappert kämpade vid sin konungs 
sida i kalabaliken i Bender, trädde i förbindelse med Timoni och verkade 
för spridandet av upplysningar om den nya läkemetoden. Äran att hava 
givit uppslaget till den praktiska tillämpningen tillkommer en engelsk 
dam, lady Mary Wortley Montague, gift med engelske ministern i Konstan- 
tinopel, som år 1717 lät sin sexårige son ympas av den gamla grekiskan 
i närvaro av den engelske beskickningsläkaren Maitland. Denne införde 
sedan metoden i England, som blev föregångslandet, där koppympningen 
såväl vetenskapligt grundligt undersöktes som praktiskt utbildades. Länge 
voro meningarne delade om variolationens nytta och skada, berättigande 
och icke berättigande. Dess användning och uppskattning företer under 
1700-talet upp- och nedgående perioder. Häftiga lärda strider fördes 
mellan metodens anhängare och motståndare. 
o 
Redan 1737 utgav den förut omnämnde Spöring, professor i Abo, som 
1725 studerat koppympningen i England, en kort beskrivning om sättet 
att ympa koppor på människor. Vare sig hans auktoritet icke var till¬ 
räcklig eller tiden icke var mogen, till något införande i praktiken ledde 
icke denna skrift. 1754 verkställde prov.-läkaren Haartman en koppning 
på medicine-professor Leches dotter Maria Elisabeth i Åbo. Julius Petersen 
uppgiver — utan att med ett ord omnämna Abraham Bäcks insatser — 
att Rosén varit särskild verksam för inokulationens införande i vårt land. 
Vidare uppgives friherrinnan Catharina de Geer, maka till den fram¬ 
stående naturforskaren Carl de Geer, i vårt land hava axlat lady Mon¬ 
tagues mantel såtillvida som hon skulle före någon annan låtit ympa sina 
barn. När denna ympning utfördes och av vem har icke varit möjligt 
att fastställa. C. G. Tessin lät 1756 slå en medalj över bemälda dam. 
Alltså bör ympningen hava skett detta år eller tidigare och icke 1757, 
som Lilljebjörn uppgiver. Enligt denne författare skall variolationen in¬ 
förts i Sverige 1756 av professor Samuel Aurivillius. Samma uppgift 
har Carl Sundberg. 1 Säkert är att år 1756, sedan Schultz hemkommit 
från England, är den tidpunkt från vilken koppympningen vinner utbred¬ 
ning. I en uppsats i Vetenskapsakademiens handlingar, i:a kvartalet 1756 
Medicinsk Bakteriologi och Immunitetslära. Stockholm, 1915. 
