ERIK MULLER 
I 06 
heim. Hans levnad blev både lång och verksam. Sannolikt på grund 
av konflikter med kirurgerna lämnade han sina befattningar 1778 och 
ägnade sig sedan åt politiska och ekonomiska värv. Nära 80-årig in¬ 
trädde han åter på ämbetsmannabanan 1809, då han blev preses i colle¬ 
gium medicum, för att vid dettas ombildning till sundhetscollegium övergå 
till ordförande, i vilken egenskap han kvarstod till den 15 januari 1822, 
då han vid 90-års ålder avgick. Han avled året därefter. Nära förbun¬ 
den i högaktning och vänskap med både den äldre och yngre Linné, 
blev det hans uppgift att efter ett ståtligt grifte-tal över den senare vid 
hans grav krossa den Linnéska ättens sköldemärke den 30 november 1783. 
Abraham Bäck blev aldrig den vetenskapsman, som Linnaeus tänkt 
en gång han skulle bliva och som man kunde vänta efter innehållet i hans 
första presidiital. Hans gärning blev i stället av organisatorisk art och 
det blev icke i Uppsala utan i Stockholm som han skulle utföra sitt verk. 
Att detta blev lyckosamt och för honom själv tillfredsställande, framgår 
icke allenast av resultaten utan även av hans egna uttalanden. Så skri¬ 
ver han i ett brev 1 till Fredrik Hasselqvist 28 / 2 1753: »Kom ej ihog Hr 
Doktor den prejudice som Hr Doktorn vederfors i Upsala vid ad¬ 
junkturen. Jag är viss på att Hr Doktorn får något bättre vid sin hem¬ 
komst. Dylikt hände ock mig vid min resa utomlands. Men mig till 
förmåhn emedan jag nu intet ville byta mig till dubbel professorslön i 
Upsala. Här bliver nog att syssla och förtjena för en Naturalist i Stock¬ 
holm både vid Vetenskapsakademiens Cabinet och Drottningens Naturalie- 
samlingar och med praktik i staden». 
Abrahams Bäcks personliga förhållanden synas även, sedan han 1745 
vunnit fast fot i Stockholm, hava utvecklat sig särdeles lyckligt. Genom 
arv efter sin morbroder Abraham Bro, som var en förmögen söderhamsbor- 
gare, köpman och skeppsreddare, och genom sin stora enskilda praxis kom 
han säkerligen tidigt till en god ekonomisk ställning. Bouppteckningen efter 
hans år 1768 avlidna hustru, Anna Charlotta Adlerberg, visar redan en efter 
den tidens mått ansenlig förmögenhet. Sin bostad hade han 1754 i kungl. 
Hovapotekare Ziervogels hus mittemot apoteket Svanen. Sedan inköpte han 
och bebodde fastigheten n:o 8 i kvarteret Korpen belägen i hörnet mellan 
den nuvarande Hamngatan och Beridarebansgatan. Även mycket stora an¬ 
språk på livet torde denna bostad hava motsvarat. Linné talar ofta om 
huru riklig undfägnaden i Stockholm vid besöken hos Bäck varit och i 
motsats härtill hur enkelt kosthåll den senare erhåller när han såsom mera 
sällan sker kommer till Uppsala. Bäck ägde ett stort, av honom mycket 
omhuldat bibliotek, ett betydande herbarium och andra naturaliesamlingar. 
P ort rätt av Descartes, Swedenborg, Paracelsus, Tycho Brahe, Erasmus, 
1 Karolinska Institutets Bäck samling. 
