NILS SVEDELIUS 
I 14 
gård. Skälen härför äro dels det förhållandet, att LlNNÉ själv i den 
minutiöst utförliga beskrivningen i »Hortus Upsaliensis» från 1745 upp¬ 
räknar alla sina trädgårdsredskap, och bland dessa saker nämnes allra 
först just: glasklocka (campana Solaris). 1 Således hörde glasklockor till de 
utensilier LlNNÉ använt i sin trädgård. Vidare ger oss DANIEL MULLERS 
uppsats i folkkalendern Svea för 1858 om 
»Upsala Trädgårdar och Anläggningar» en 
viktig upplysning, som visar, att alla den 
gamla botaniska trädgårdens inventarier och 
växter flyttades över till den nya. Han 
säger nämligen där uttryckligen (å sid. 140): 
»Ifrån gamla Botaniska Trädgården flytta¬ 
des till den nya allt, som var transportabelt». 
Det är således uppenbart, att jämte växterna 
alla inventarier flyttades och att alltså dessa 
gamla glasklockor verkligen måste hava 
Linnéanska glasklockor. (Omkr. Vs av nat. storl.) O. JUEL foto. 
kommit från Linnéträdgården, ty att de skulle ha tillverkats för den nya 
trädgårdens behov vid 1800-talets början är på grund av deras ålderdom¬ 
liga konstruktion föga troligt. 
En fackman på området, amanuensen vid Museet för nordiska forn- 
saker i Uppsala A. JULIUS, som benäget granskat de bägge klockorna, har 
också förklarat, att intet strider mot antagandet, att de äro förfärdigade 
av tidigt 1700-talsglas. Visserligen kunde man stundom i en del enklare 
1 Jfr Upsala Botaniska Trädgård. Till svenska språket öfversatt at Th. M. Fries, 
sid. 168, noten! ■— Skrifter af Carl von Linné utgifna af K. Svenska Vetenskapsakademien. 
Upsala 1908. 
