3° 
JÖRAN SAHLGREN 
ningar. Kontakten med hembygdens språk har han under de föl¬ 
jande åren uppehållit genom besök i hemmet och umgänge med 
sina landsmän av Smålands nation. Då han anträdde sin lapp¬ 
ländska resa bör han alltså ha talat en tämligen oförfalskad syd¬ 
västsmåländska. Ett studium av språket i »Iter Lapponicum 1732» 
bekräftar denna slutsats. 
Vi kasta först en blick på rena ljudförhållanden. Ett 
typiskt drag, varigenom sydvästsmåländskan skiljer sig från nord¬ 
småländskan, är övergången nn (nd) till ng i t. ex. binga ’binda’. 
syng ’synd’ (Kalvsvik, Sv. landsmål 2: 9, s. 105). Att detta dialekt¬ 
drag tillhört Linnés språk visas av ordet skinngeband ’skinnband’, 
s. 166. 
Utbredningen av övergången ä till i i ordet gälla ’kastrera’ 
är synnerligen väl känd tack vare Swennings (Sv. landsmål B. 4, 
s. 69 f.) och Wigforss’ (Sv. landsmål B. 13, s. 133) undersök¬ 
ningar. Ordet gilla förekommer blott i Skåne, sydligaste Hal¬ 
land, sydvästligaste Småland (Sunnerbo hd) samt sydöstra 
Blekinge (K. Nilsson, Ord o. talesätt). Lappländska resans gil¬ 
las kastreras’ (s. 134) giver sålunda en viktig upplysning om 
arten av Linnés dialekt. Han kan endast ha fått ordet från sin 
hembygd. Stenbrohult gränsar till Sunnerbo härad och Skåne. 
Språket i södra och mellersta Småland skiljer sig från det i 
nordligaste Småland bl. a. genom att rd motsvaras av r i t. ex. 
hår 'hårcb. Att Linné i detta fall anslöt sig till sydsmålänningarna 
visas av sådana former som fiorgambla s. 143 (men fjohlgambla 
s. 11), gorel ’gördel’ s. 55, 59, hår ’hård’ s. 110, 119, miärar 
’mjärdar’ s. 196 (2 ggr). Stavfelet förregård ’förrgår’ s. 93 visar 
att Linné uttalat går och gård lika. 
Ett sydsmåländskt drag är också bevarandet av finalt n. 
I lappländska resan har jag ej anträffat ett enda exempel på bort¬ 
fall av n i denna ställning'. Då Linnés ortografi är ganska 
vårdslös måste detta bero på att hans talspråk bevarade n-e t. I 
ordet frå däremot utelämnas n (s. 130, 150, 182 osv.). Men 
detta beror ej på dialektalt bortfall (jfr isl. frd). 
Jag vill så påpeka några dialektdrag, som återfinnas hos 
såväl nord- som sydsmåländskan eller överhuvud i Småland. En 
