LINNÉS TALSPRÅK 
33 
koen ’kon’ s. 142, siden ’sjön’ s. 102, 119, skoen ’skon’ s. 66, 
skyen ’skyn’ s. 99, 100, snöen s. 101, 107, 110. 
3) Best. neutrala artikeln efter vokal är -et ex. höet s. 179, 
knäet s. 142. 
4) Verbalformerna: bruchtes ’brukades’ s. 199, brukt ’bru¬ 
kat’ s. 133, ( hinte ’hann’ s. 17, 19, 25, hinde ’hann’ s. 22, hint 
’hunnit' s. 73, 74), hugdes ’höggs’ s. 65, kockte s. 165, code s. 
176 ’kokade’, koks ’kokas’ s. 153 (2 ggr), kokt ’kokad’ s. 153, 
pekte ’pekade’ s. 115, rynkt ’rynkad’ s. 191, rökade ’rökte’, s. 
118, skullat ’skolat’ s. 58. 
Angående ordbildningen vill jag blott påpeka de i lapp¬ 
ländska resan talrika adj. på -ot, som tydligen motsvara de i 
Småland synnerligen vanliga adjektiven på -et ex. biikot ’bukig’ 
s. 122, dinglot s. 211, hillota ’kulliga, hornlösa’ s. 24, 27, 
rciggot raggig’ s. 189, skallot ’skallig’ s. 47. 
Ordförrådet i lappländska resan är i hög grad färgat av 
smålandsdialekt. Utrymmet medger mig blott uppräknandet av 
mera typiska smolandismer. 
träbolar ’trädgrenar’ s. 173 (pol Östra hd, Gadd, bål Klmr, 
Rietz). 1 
dröpeln ’tungspenen’ s. 149 (Västbo, Norlander). 
dröpia ’idissla’ s. 116 (S. Möre, Linder; Västbo, Norlander; 
Östra hd, Gadd). 
flår n. ’bark’ s. 33 (Vg., Sm., Rietz). 
flöt(e) ’grädde’ s. 104, 130, 182. 
forna ’torka, vissna’ (Östra hd, Västbo, Blek., Rietz). 
grade ’(avfallet) barr' s. 7, 83 (gräe Sm., Klmr, Blek., Rietz). 
grönswärden 'grässvålen’ s. 28 (grönsvär S. Möre, Linder; 
Västbo, Norlander; allm. (!) Rietz 215 a). 
1 Rietz = Rietz: Svenskt dialekt-lexikon 1867. 
Gadd = Gadd: Om allmogemålet i Östra Härad 1871. 
Norlander — Nori.anders handskrivna dialektordbok för Västbo hd i Sv. akade¬ 
miens ordboks bibliotek. 
Linder = Linder: Om allmogemålet i Södra Möre härad 1867. 
Nilsson = Nilsson: Ord och talesätt från sydöstra Blekings strandbygd och skär¬ 
gård 1900. 
Möller = Möller : Ordbok öfver halländska landskapsmålet 1858. 
3 — 2031- Sv. Linné-Sällsk. Årsskr. III. 
