I oo 
SIMON BENGTSSON 
karakteristiska, snigelliknande larver ännu i dag allmänt före¬ 
komma på bladen av päron, oxel och besläktade trädslag. 
45. »Galläplen suto wid ändarna på quistarna af Ekebus¬ 
karna, och hade uti sig åtskilliga Cynipides, som voro ovatce 
och hopkramade, men icke ännu mogne», p. 268. Rysseberga. — 
Framkallas av en Cynipid, enligt Gertz anf. arb. p. 26 sannolikt 
arten Biorrhiza pallida Oliv., vilken gallstekel emellertid aldrig 
är träffad i Sverige. 
46. » Hieracium myopkorum (Fl. 637) (H. murorum F.) 
. . . . Utaf den andra axilla folii , der en gren skulle utwäxa, 
sågs et corpus ovatum, stort som et ållon, täckt på alla 
sidor med utstående hwita hår; men wid spetsen fjälligt med små 
ämnen till blad .... När jag öpnade det, war det innan til 
beskaffadt, såsom et Galläple på Glechoma (Fn. 949) och hade 
uti sig många små och ofullkomliga Inseeter, som knapt kunde 
synas med blotta ögonen», p. 280. Häckeberga. — » Hieracium 
fruticosum (Fl. 639) (H. umbellatum F.) .... stälken på denna 
ört war ofta gibbosus eller knylig, då knylen war tjock som en 
tumme, men slät, och hade uti sig många små maskar», p. 342. 
Engelholm. — Cecidierna å båda härröra säkerligen från gall- 
stekeln Cy 7 iips (Aulacidea) Hieracii F. Syst. Nat. Ed. X, p. 553. 
47. »Bolgettingarna (Fn. 988) fångade bien, som höken 
hönor», p. 119. Raflunda. — Vespa Crabro F. Syst. Nat. Ed. 
X, p. 572. 
48. »Wäsper (Fn. 989) instälte sig wid biståckarna at 
röfwa honung», p. 119. Raflunda. — Vespa vulgaris F. Syst. 
Nat. Ed. X, p. 572. 
49. »Bi förwaras här på orten mäst i kupor 1 .... Ho¬ 
nungen blef här på orten brun, fast ingen Fjung wäxte här, 
utan bien draga sin mästa honung af Bohwete blomstren, och 
något af Serpyllum .... Bohwetet gifwer bina mera honung, 
än någon annor ört . . . .»,p. 97. Fokal: Köpinge. Omnämnes 
även från flera andra ställen, såsom Hvitsköfle p. 106 och 110; 
1 »I de norra Provincier äro biståckarne af trä, för köldens skull om vintern, men 
i Skane och de Södra orter hafwa de kupor af halm» (Linnés Föreläsningar p. 264). 
