LINNÉS INHE'.MSKA MEDICINALVÄXTER 
73 
KRAPPVÄXTER. 
36. Gulmåra Fk. L. [Galitan verteui L.) Gallii liitei H. 
Förekommer som medicinalväxt i linnes Materia medica. Brukades sällan. 
37. Myskmadra L. {Aspenda odorata L.) Matrisylvae H. 
Står intagen i 3:dje (1784) och 4:de (1790) editionerna av vår farmakopé. 
Har sedan gamla tider på grund av kiimarinhalt spelat större roll hos 
tyskarna än hos oss. 
GROBLADSVÄXTER. 
38. Groblad Rudb. {Plantago major L.) Plantaginis latifoliae R. H. 
Hade föreslagits till invärtes bruk mot rödsot, men L. svarade: »Gud 
nåde den, som ej har bättre». 
De friska bladen brukades i gamla tider som av allmogen än i dag att 
lägga på sår. 
LEJONGAPVÄXTER. 
39. Kungsljus Fk. L. {Verbascum Thapsiis L.) Verbasci Fol. Fl. 
Denna av allmogen omtyckta växt anses tillhöra de arter av släktet, som 
användts i medicinen sedan klassiska forntiden. 
Den sötslemmiga drogen, som brukas till bröstte, är borttagen ur de två 
senaste upplagorna av farmakopén. 
40. Flenört Fk. L. [Scrop/udaria nodosa I..) Ficariie foetidie R. 
Kallas brunört i gamla apotektaxan. 
Forntida medicinalväxt. 
»Blommorna en läckerbit för bin. Med avkok på örten tvättas skabbiga 
svin» L. 
Innehåller kanelsyra och kaffegarvsyra, en glykosid. 
41. Skalleblomma Fr. {Antirrhinum Orontium L.) Antirrhini H. 
»Av vidskepelsen införd i medicinen» L.’ 
Varför skall fruktkapseln så förunderligt likna en skalle, frågar L. 
Hörde i medeltiden till de viktigaste trolldomsörterna och användes till 
rökning mot hä.xor. 
Oskadlig enl. I.. 
' Upptagen i Mat. med., men föres i Spec. Plant, som synonym till A. majus. 
