88 
KARL HEDBOM 
143. Nejlikrot Fk. L. [Geum urbanum L.) Caryophyllatse R. H. 
Medicinalväxt möjligen sedan forntiden, säkerligen sedan de botaniska 
fädernas tid. 
Tyckes på Linnés tid användts mera sällan (vid rödsot), senare flitigt hos 
rekonvalescenter även i stället för kinabark. 
Innehåller utom garvämne glykosiden gein, sammansatt av glykos och 
engenol, den aromatiska beståndsdelen i kryddnejlikans och kryddpepparns 
olja, vilken även förekommer i rosenolja. 
Drogen fanns i 1775 års farmakopé, men ej i editio altera av år 1779, 
upptogs åter i 3:dje editionen år 1784 och kvarstod t. o. m. den 6:te. 
o 
144. Åkerbär Rudb. [Ri/bus arcticus L.) Norlandicae B. 
»Kylande och tillika värmande utan like, i putrida febrar alldeles utmärkta, 
mina älsklingar. Dessa bär överträffa i fin doft och smak samtliga Europas 
frukter» L. 
Linnés djupa tacksamhet mot denna växt, med vars läckra frukter han 
under Lapplands-resan kom i så intim beröring, är lika storartad som rörande. 
Också var det helt säkert genom L. som denna fina »drog» kom att 
upptagas i 1775 års farmakopé. Detta framgår alldeles tydligt därav, att han 
i disputationen Censura Simplicium av år 1753 ber få lägga bland andra 
denna drogs upptagande Collegium medicum på hjärtat. 
Den kvarstod i de fyra följande editionerna. 
Bladen innehålla liksom lycopodiaceerna stundom aluminium. 
145. Hjortron Till. [Rubus ChamcEmorus L.) Chamaemori Condita. 
Förordades livligt av L. vid skörbjugg. 
»Färska bär, nedgrävda under snön, gömmas från det ena året till det 
andra av lapparna» L. 
146. Nypon L. [Rosa canina L.) Rosa sylvestris Fl., Bedeguar, Cynosbati 
Fructus, S. 
Rosenblad, som varit officinella från den klassiska forntiden till denna 
dag om icke precis av denna art så av flera andra, nyttjades (och nyttjas) till 
medicinskt bruk på mångahanda sätt såsom till beredning av rosenvatten, rosen¬ 
konserv, rosenolja, rosenhonung, till färgning o. s. v. 
Nypon, befriade från nötterna, förekommo i våra fyra äldre farmakopéer. 
Bedeguar eller »sömntorn» brukades fordom som läkemedel, icke blott till 
att lägga under kuddarna hos barn för att få dem att sova. Nötterna hade 
användning bland annat som maskmedel. 
STENBRÄCK VÄXTER. 
147. Stenbräcka Rudb. [Saxifraga gramdata L.) Saxifragie albee R. H., Fl. S. 
Skarp drog med diuretisk, osäker verkan enligt L. »Bör alltså försvinna» 
(Linné i Censura Simjflicium). 
»Stenbräckan börjar blomma, när svalan kommer» L. 
