LINNÉS INHEMSKA MKL^ICINAI,VÄXTRR 
89 
FETBLADVÄXTER. 
148. *Taklök Till. {Scmpervivuin tcctoricm L.) Sempervivi niajoris H. 
Förekom i 1775 års farmakopé. Enligt L. mera sällan invärtes (i febrar 
och rödsot) och utvärtes brukat medel. 
Karl den store påbjöd, att taklöken, »barba Jovis», skulle planteras på 
taken för att avleda blixten. Kanske det gamla namnet »bockfläsk», som man 
stundom hos oss får höra, kunde tänkas ha något med saken att skaffa. 
14g. Rosenrot Rudb. {Rhodiola rosea L.) Rhodiae R. 
Blev upptagen i 1775 års farmakopé antagligen på förord av L., som 
skriver, att den färska roten är ett utmärkt medel mot huvudvärk, vare sig 
man använder den utvärtes eller invärtes. 
»Den fyller ofta lappska fjällen med sin ytterst behagliga rosendoft, som 
utvecklas starkare där än hos den odlade växten». L. 
150. Kärleksört Retz. {Sedum Telephium L.) Telephii R. 
Forntida enligt I.. föråldrad och osäker drog. Nyttjades pä smärtsamma 
särnader. 
151. Fetknopp Ek. L. [Sedum acre L.) Sedi minoris Fl. 
Skarp drog sedan Flippokrates’ tid 
Förträfflig enligt L. 
Användes färsk. Verkar retande och biåsdragande på huden. Ansågs 
sönderstött göra nytta på kräftsår. 
Utesluten ur de tre sista editionerna av vår farmakopé. 
FLUGFÅNGEVÄXTER. 
152. Soldagg Fk. [Drosera rohmdifolia L.) Roris Solis H. 
»Denna skarpa och frätande drog bör uteslutas, emedan den hittills visat 
sig osäker i sjukdomar, ehuru den besitter en egendomlig verkan» E. i Cen- 
sura Simplicium. Linné syftar säkerligen på förmågan hos körtelhårens satt 
— som han på annat ställe omtalar — att borttaga vårtor och liktornar. 
»Biåsörten och denna äro de enda svenska, som förekomma även i In¬ 
dien, emedan de äro vattenväxter» L. 
KORSBLOMMIGA. 
153. Vitlöksört Fk. [AUiaria ofpcinalis .\ndrz.) Alliariai H. 
»Godt men föråldrat medel vid astma. Fröen framkalla nysning» E. 
Förekom i 1775 farmakopé. 
Ung vitlöksört innehåller endast senajisolja, äldre även lökolja. 
