92 
KARL HEDBOM 
Numera är man så lagom glad åt detta och söker i stället och med 
rätta att med sillsalt och på lagstiftningens väg komma busken till livs pä 
grund av dess odygd att sprida svartrost bland säden. 
Den färgande principen i roten är berberin, en alkaloid. 
RANUNKELVÄXTER. 
167. Svalört Fk. {Ranunculus Ficaria L.) Chelidonii minoris R. H. 
»Föråldrad och tvivelaktig som läkemedel. Bättre att om våren koka 
bladen bland andra grönsaker» L. i Censura Simplicium. 
»Svalörten liksom ramslöken förkväver närstående växter» L. 
168. Blåsippa Fk. L. {Anemone Hepatica L.) Hepaticje nobilis H. Fl. 
»Adstringerande och toniserande, men föråldrad» (L. i Mat. med.) 
»Gottlänningarna driva bort hypokondri med dekokt på blåsippa», L. i 
Fl. Su. Men »medicinen känner icke till någon särskild verkan hos blom¬ 
morna», L. i Censura Simplicium. 
169. Vitsippa Fk. L. {Anemone nemorosa L.) Ranunculi albi Fl. 
»Skarp drog med okänd verkan» L. 
Kom därför ej in i 1775 års farmakopé, men infördes i editio altera 
1779 och då i form av den färska örten med blommorna. Kvarstod sedan 
ännu i den öde editionen. 
Växten är giftig och innehåller ett flyktigt, skarpt hudretande ämne, ane¬ 
mone- eller pulsatilla-kamfer, besläktat med det animaliska kantaridinet hos 
»spanska flugan». 
170. Backsippa L. {Pulsatilla vulgaris L.) Pulsatillae Fl. 
»Ytterst skarp och frätande» L. i Mat. med. »Farligare än de andra, 
och dessutom har dess verkan hittills ej blivit på tillräckligt tydligt sätt upp¬ 
visad», L i Censura Simplicium. 
Det är fullkomligt riktigt, när L. säger, att backsippan är farligare än de 
andra, ty den moderna kemien har uppvisat, att denna växt är ändå rikare 
på skarp pulsatilla-kamfer än Anemone-arterna. 
171. AklejTuta Nath. {Thalictrum aquilegiifoliuni L.) Thalictri R. 
Finnes upptagen i avhandlingen »Purgantia indigena» bland våra in¬ 
hemska medicinalväxter. 
172. *Svartkummin Fk. {Nigella sativa L.) Nigellfe S. 
Medicinalväxt från klassiska forntiden. 
»Skarp och doftande, brukad vid katarrer» L. 
Fröen innehålla flyktig olja och 27 % fett. 
Svartkummin brukas som brödkrydda än i dag, framför allt i Österlandet. 
173. Akleja Hoffb. {Aquilegia vulgaris L.) Acpiilegine H. Fl. S. 
Förekommer hos abbedissan Hildegard. 
