96 
KARL HEDBOM 
HÅLLROTVÄXTER. 
196. •■••Stor Hållrot Hoffb. [Aristolochia Cleviatitis L.) Aristolochice vulgaris R. 
Förekommer i 1775 års farmakopé. 
Brukades vid podager och i kvinnosjukdomar. 
197. •■^Hasselört Fk. L. {Asarum europceimi L.) Asari R. 
Angives i Linnés Mat. med. som »heroiskt» kräkmedel vid melankoli. 
Ansågs kunna ersätta ipecacuanha. Är även upptagen som purgerande medel 
i dissertationen »Purgantia indigena». 
Var officinell i farmakopéns fem äldre editioner, sålunda ända till år 1847. 
MISTELVÄXTER. 
198. Mistel L. [Vismm album L.) Visci L. 
»Framstående medel, mera sällan användt» L. vid svindel, epilepsi och 
andra sjukdomar, i synnerhet nervsjukdomar, ofta som amulett. 
Officinell i de fyra äldre editionerna av vår farmakopé till år 1817. 
»Besynnerlig buske. Ger bär, som trastar sluka, sedan så och därigenom 
’sibi malum cacant’» L. 
Den stora roll misteln spelat såväl i den klassiska som i den nordiska 
mytologien är allom bekant. 
NÄSSELVÄXTER. 
199. Brännässla Fk. L. [Urtica dioica L.) Urticae majoris R. H. S. 
»Mera sällan vid njursjukdomar och blödningar användt medel» L. 
Brännhåren hålla myrsyra. 
MULLBÄRVÄXTER. 
200. Humle Fk. L. [Humulus Lupulus L.) Lupuli Strobili. 
Medicinalväxt genom araberna från 8:de århundradet. 
»Ej ofta användt läkemedel, bittert och subnarkotiskt». 
Struken i farmakopéns två sista editioner. 
»Humleväxten byter ej om kön som allmogen tror» L. 
Enligt uppgift har man hos vild humle funnit morfin. 
201. •■^'Hampa Ek. {Cannabis sativa L.) Cannabis S. 
Sedan avlägsnaste forntid känd narkotisk växt. 
»Framstående narkotiskt medel vid gonorré» L. 
Ovanstående drog har dock föga att skafta med det urgamla njutnings- 
