I o I 
LINNÉS INHEMSKA MEDICINALVÄXTER 
223. Gran Fk. L. {Pkea excelsa L.) Abietis Resina. 
Framstående mera sällan vid gikt användt medel enligt L. 
(/rankåda brukas som »tuggkåda» och till beredning av »pix burgundica». 
224. En Fk. L. {Jimipenis communis L.) Juniperi L. B. Oleum. Sandaraca 
Resina. 
Medicinalväxt från klassiska forntiden. 
Framstående diuretiska medel, som ge viollukt åt urinen. Användbara 
även vid astma och katarrer. 
Enbär, som fortfarande äro officinella och innehålla flyktig olja, socker 
upp till 42 %, harts m. m., anses ännu som ett godt diuretiskt medel. 
Användas till beredning av genévre, enbärsdricka och enbärssyrup. 
225. *Sävenbom {Ju?iiperus Sabina L.) Sabina H. 
Sedan flera århundraden före Kristus hos romarna bekant medicinalväxt. 
Framstående diuretiskt medel enligt L. 
Verkar retande på underlivets organ, särskilt de kvinnliga, och är ett far¬ 
ligt abortivmedel, som lätt kan framkalla dödliga förgiftningar. 
Denna dess verkan, som även finnes antydd hos L., betingas av den ytterst 
hetsiga upp till 4 % i drogen förekommande sävenbomsoljan. 
Drogen är struken i vår farmakopés två sista editioner. 
II. KÄRLKRYPTOGAMER. 
LUMMERVÄXTER. 
226. Lopplummer Goss. {Lycopodium Selago L.) Musci erecti Fl. 
»Föråldrat heroiskt medel med virulenta, drastiska egenskaper, som vid 
invärtes bruk kunna framkalla abort. Brukas utvärtes mot ohyra» L. 
Denna giftiga växt har flera gånger vållat svåra förgiftningar i vårt land. 
I Sv. Läkare-Sällsk. Ärsb. för år 1816 beskriver d:r Westman i Mariestad 
en dylik förgiftning med dödlig utgång. 
En 60 års landtman, som led av frossa, hade intagit dekokt på örten i 
svagdricka. Han fick svåra smärtor i buken och avled etter 12 timmar. Ob¬ 
duktionen utvisade våldsam inflammation och brand i grovtarmen. 
Lopplummern var officinell i vår farmakopés fyra äldre editioner till 
år 1817. 
Synes varit ganska allmänt känd av vår allmoge tör omkring hundra år 
sedan, men är nu — man kan gärna säga lyckligtvis — i det närmaste 
bortglömd. 
227. Mattlummer Lh.jebl. [Lycopodium clavatum L.) Musci clavati Farina. 
Gul nikt, d. v. s. de mogna sporerna av mattlummern och närstående 
lummerarter, är som drog relativt ung i medicinens historia. 
Den var dock officinell i 'IVskland på 1600-talet. 
