104 
KARL HEDBOM 
239. Torsklav [Peltigera aphthosa Hoffm.) Musci cumatilis H. 
»Drastisk. Mot torsk och mask» L. 
240. Filtlav [Peltigera canina Hoffim.) Musci canini H. 
»Mot rabies» L. 
Ett annat gammalt namn pä denna drog var Hepatia terrestris. 
V. SVAMPAR. 
241. Hjortsvamp {Elaphomyces granulatus Fr.) Boleti cervini. 
»Föråldrat tvivelaktigt medel. Aphrodisiacum» L. 
»Swinen känna den med sin goda lukt och upplöja den med sitt långa 
snyte» Linné i Västgötha-Resan. 
Enligt Pharmacopeja Flolmiensis Galeno-chymica av år 1686 ingingo 
»boleti cervini» som färgmedel i den mycket berömda balsamum apoplecticum. 
Någon större roll i läkekonstens historia har denna intressanta svamp väl 
knappast spelat, men däremot en högst betydande i folkföreställningens och 
vidskepelsens. Se Th. M. Fries: Skandinaviens tryfflar och tryffelliknande 
svampar i Svensk Botan. Tidskrift år 1909. 
242. Jätterök {Pycoperdon Bovista L.) Crepitus lupi. 
Invärtes »starkaste förgifft», men utvärtes ett utmärkt absorberande medel, 
användbart vid amputationer, blödningar, hämorroider och hudlöshet enligt L. 
Lycoperdon är det enda växtsläkte, hos vilket man funnit urinämne. 
Denna drog var officinell till år 1817. 
... 
Antalet här upptagna växter överskrider sålunda antalet av 
Linnés inhemska medicinalväxter med drygt ett tjugutal. Detta 
beror som synes därpå att här medtagits några med utmärkta 
arter, som ej äro i egentlig mening inhemska. 
Av anmärkningarna finna vi, att Linné utförde ett högst be¬ 
tydande men på samma gång varsamt sovringsarbete, när det 
gällde att ur våra gamla apoteks rymliga drogmagasin utgallra 
en hel rad föråldrade medel av tvivelaktigt värde. 
Emellertid kvarstodo i 1775 års farmakopé omkring 160 
växter som moderväxter för »inhemska» droger. Ungefär en 
sjättedel av dessa förekommer i vår farmakopés sista edition av 
år 1908. 
