148 
ROB. E. FRIES 
av, hum de yttre konturerna av livet på Hartecamp gestal¬ 
tade sig. 
»I Cliffords museum steg jag tidigt upp, gick sent till sängs. 
Jag gick ensam, ständigt tänkande, även under sömnen.» Dessa 
Linnsei, väl något överdrivna ord återspegla i all sin korthet en 
annan sida av livet på Hartecamp, arbetet. Linnaeus var vid 
denna tid i den lyckliga ålder, dä kroppens spänstighet och kraf¬ 
ter syntes outtömliga, och vad mera var, han genomlevde nu den 
i stora andars liv oftast korta period av sinnets jämvikt och kon¬ 
centrerad skaparkraft. Enormt var också det arbete, han nu ut¬ 
förde på grundläggandet och återuppförandet av den åt natur¬ 
vetenskaperna, särskilt Flora, vigda, nya tempelbyggnaden. Allt 
ifrån grunden måste denna muras om, ty bland de talrika hårda 
och beståndande stenar, som tidigare mästare fogat in i murarna, 
sutto många av lösare och vittrande material, varför hela den 
planlösa byggnaden vacklade. En hörnsten i det nya templet 
bildade Systema Natziroe, en annan Fimdamenta bota7iica. Som 
en väldig grundsten av hårdaste granit att vidare bygga på fo¬ 
gade så Linnaeus där in sin Genei'a plantamtm, flankerad och 
stödd av Critica botanica. Fint utmejslad blev den underbara 
sten, som bar namnet Flora lappoiiica, och som en praktfullt ut¬ 
sirad och imponerande skulptur insattes Hortus Cliff ortHius i 
tempelfasaden, där en liten vacker minnestavla, med namnet Mitsa 
CliffortHia ingraverat, minde om de lyckliga dagar, varunder 
byggnadsverket påbörjades. Och så fogades under dagars och 
nätters outtröttliga arbete sten på sten och murarna till den nya, 
planmässigt utstakade byggnaden började resa sig, på vilken ar¬ 
betare under kommande sekler skulle fortsätta. 
Att närmare ingå på innehållet i de av Linnseus under denna 
tid utgivna verken och den betydelse, de haft för vetenskapernas 
utveckling, är här ej platsen och tillåter ej heller tiden. Den 
stora uppgiften överlämnar jag åt en kompetentare förmåga. Men 
även för Linnaeus själv i hans personliga liv på Hartecamp hade 
dessa skrifter sitt stora inflytande. Hans namn blev känt och 
Hartecamps trädgård vida berömd, och forskare och resande 
sökte sig dit ut för att under Linnaei ledning få skåda dess 
Ék 
