2 
ELIS MALM ESTROM 
teckningar över Nemesis Divina» och sedan av OSCAR Levertin i hans 
posthumt utgivna liv- och glansfulla utredning av Nemesis och Talio i 
historien och hos Linné. Vad som saknas hos LEVERTIN — och här 
om någönsin må beklagas, att han ej hann fullborda sin teckning — är 
LlNNÉS religiösa åskådning på naturuppfattningens område och Nemesis- 
lärans betydelse för LlNNÉS syn på människolivet. — Nemesis utgör det 
viktigaste begreppet i LlNNÉS moraliska världsuppfattning, men samman¬ 
faller ej med denna, som är vidare och mer positiv. Dessutom hänvisar 
både den moraliska åskådningen och naturuppfattningen på en gemen¬ 
sam religiös totalåskådning, som motiverar båda. Att denna ej är en¬ 
hetlig på samma sätt som ett filosofiskt eller teologiskt system kan vara 
det, är klart redan därav, att Linné ej skrivit någon längre, samman¬ 
hängande framställning i dessa ting. Allt måste byggas på uttalanden 
i hans »Brev och skrivelser», förord till hans naturvetenskapliga huvud¬ 
skrifter, de vetenskapliga avhandlingarna, reseskildringarna och de nämnda 
Nemesisanteckningarna, samt, dock med större försiktighet, på LlNNÉS 
»egenhändiga anteckningar om sig själv» 1 . 
För att klargöra och bestämma den religiositet, som uppbär LlNNÉS 
natur-, kultur- och Gudsuppfattning, alltså hans religiösa syn på tillvaron 
inom och utom oss, måste man karakterisera den tid, i vilken Linné 
levde och utförde sitt livs verk, dels med hänsyn till, hur denna tid är 
beroende av andra, dels till, hur den inverkat på Linné. Vidare är det 
nödvändigt att ge en framställning av LlNNÉS eget liv, främst den ut¬ 
veckling, som här närmast avses, den religiösa, både i dess tidstypiska 
och personligt originella riktning. Först därefter är det möjligt, att rätt 
förstå LlNNÉS religiösa totalåskådning i dess olika sidor. — Här måste jag 
nöja mig med en antydan om den allmänna upplysningstidens och den 
svenska frihetstidens religionsfilosofiska grundproblem och en lätt skiss 
av LlNNÉS religiösa, alltså ej vetenskapliga naturuppfattning, för att se¬ 
dan något gå in på Nemesisläran och dess betydelse för LlNNÉS religio¬ 
sitet och hans sätt att betrakta människolivet. Mitt ämne är härmed 
begränsat, men på ett sätt, som låter det allmänmänskliga hos LlNNÉ 
komma till sin rätt. Framställningen kommer alltså att belysa LlNNÉS 
religiösa åskådning, närmast sådan den kan läsas ut i anteckningarna över 
Nemesis Divina. 
Hela Linnés (1707 1778) levnad faller inom 1700-talet. Detta 
arhundrade betecknar i den allmänna utvecklingen i mångt och mycket 
en upplösning av gamla auktoriteter, en övergång från ortodoxi till upp¬ 
lysning, en stark tro pa världens rationalitet och en däri innesluten lika 
stark tro pa det mänskliga förnuftets förmåga. Genom inflytelser från 
Egenhändiga anteckningar av Carl Linnaeus om sig sielf. Ups. 1823. 
