JÖRAN SAHLGREN 
48 
skolastikens predikan, som mest urartar till logisk schematism, ensidig dog¬ 
matism och bitter polemik. Folkligheten får vika för abstrakta begrepps¬ 
bestämningar och lärda citat. Tillämpningen (usus 1 ), som för PANCRATIUS 
var trefaldig: till varning, till tröst och till förmaning, blir nu femdelad. 
Det enkla exordiet blir trefaldigt o. s. v. 
Reaktionen mot nyskolastikens överdrifter utgår från JOHANN Arndt 
(f. 1555, d. 1621). För honom är predikans syfte att omsätta skriften 
och dogmatiken i liv och gärning. Formen blir ett medel ej ett mål. 
Ponden blir en förenkling av formen. 2 
Arndts Sanna kristendom började utkomma år 1606. Den över¬ 
sattes år 1647 för första gången till svenska och blev snart en älsklings¬ 
bok för det svenska folket, spridd i ett otal exemplar och en massa upp¬ 
lagor. Näst bibeln är den kanske den mest lästa uppbyggelseboken i 
Sverige. 
I företalet går Arndt i härnad mot nyskolastikerna. »Många meena 
thet, at Theologia, är allenast en blott wettskap och Ordekonst, och är 
doch een lefwande förfarenheet och öffning. Hwar man studerar gemenli- 
gen vthi thenna tijden, huru han må blifwa högt achtat, vpsatt och wijda 
berömd i thenna werldenne: Men at blifwa from wil näpligen någon lära». 
Med sina fyra böcker om en sann kristendom vill Arndt visa, att den 
sanna kristendomen ej består i ord eller utvärtes sken utan i en levande 
tro, som yttrar sig i ett dygdesamt och kristligt leverne. 
Var och en av de fyra böckerna beskriver sin del av vägen till 
Kristus. Den första boken är Liber Scriptures eller Skrifftennes Book, 
den andra heter Liber Vites C hris tus eller Liffzens Book är Christus, den 
tredje Liber Conscienties eller Samwetzens Book och den fjärde slutligen 
Liber Natures eller Naturzens Book. Här visas »Huru Werldennes eller 
Naturens Book, witnar effter itt Christelighit Förstånd om Gudh, och 
förer een Christen til Gudh: Item huru alla Menniskior vpweckias aff 
Creaturen til at elska Gudh, och blifwa öfwertygade vthi sina samweet, at 
the thetta endteligen göra skole.» 
I naturens bok, skriver Arndt i företalet, har Kristus genom en 
mängd hugneliga liknelser förklarat den sanna kristendomen och ställt 
himmelriket för sina barns ögon. 
På titelbladet läsas tre bibelspråk. Det första av dem är detsamma, 
som Linné åberopar i Sponsalia plantarum d. v. s. Matt. 6: 28 om liljorna 
på marken. 
Boken är disponerad efter de sju skapelsedagarna. 
Vad särskilt botaniken kan lära om den sanna kristendomen, det 
1 Observera att Linné kallar sin efter Prasludia sponsaliorum plantarum tillskrivna 
praktiska tillämpning för usus. 
2 Ovanstående redogörelse efter Quensels Ilomiletik. 
