LINNÉS EKONOMI OCH HANS KVARLÅTENSKAPS ÖDEN 
79 
hans döttrar. 1 De vuxna kossorna hade sällskap av två kalvar samt fjorton 
gamla och två unga får. Härtill kommo tre gamla och två unga suggor, 
två galtar, sju gäss, åtta kalkoner och tjugo stycken höns. Det är uppen¬ 
bart, att herr arkiaterns lanthushåll 
var inrättat på ganska stor fot, och 
man kan väl förstå, att fru Sara 
Lisa, såsom Tullberg uppger, vid 
dess skötsel behövde sju pigor, 2 
vilka givetvis i ladugård och fähus 
hade hjälp av en eller flera drängar. 
Bouppteckningen upptager vi¬ 
dare 200 tunnor råg och korn, bi¬ 
blioteket, enligt särskild förteckning 
värderat till 166 rdr, 32 sk., samt, 
utan angivet värde, samlingarna. 
Dessa voro nämligen förut dispo¬ 
nerade — enligt LlNNÉS förord¬ 
nande skulle de tillfalla hans son — 
och »därjämte af den beskaffenhet, 
att de nogare eller förslagsvis icke 
kunde värderas». Efter Carl VON 
Linné d. y:S död 1783 såldes som 
bekant samlingarna jämte biblio¬ 
teket till engelsmannen Sir JAMES 
Edward Smith, och den därför 
erhållna köpesumman, 900 guineer 
eller omkring 19,000 rdr, blev så¬ 
lunda ett tillskott till kvarlåten- 
skapen efter LlNNÉ, som väsentligt 
ökade hans hustrus och döttrars arv. 
Efter avdrag av några små- 
skulder enligt räkningar, tjänste¬ 
folkets innestående löner, begrav- Grönmilat hörnskåp och tennsaker. Från Tull- 
ningskostnaderna samt utgifterna bergska samlingen; tillhöra Sv. Linné-Sällskapet. 
för hushållet efter dödsfallet, eller 
tillhopa 497 rdr, 14 sk. 3 r., utgjorde behållningen i boet något över 
11,000 rdr banko; men erinras bör, att bouppteckningsvärdena voro 
1 Professor Adolf Noreen, som härom tillfrågats, har med hänvisning till J. NORD¬ 
LANDERS utredning ( Svenska Landsmålen; b. I, h. q) benäget meddelat, att de flesta av 
namnen äro sedan länge bekanta eller brukliga konamn, men anser högst sannolikt, att ti ök¬ 
narna Linné varit med vid namngivningen. 
2 Efter Linnés frånfalle; förmodligen voro de flera under hans livstid. 
