LINNÉS EKONOMI OCH HANS KVARLÅTENSKAPS ÖDEN 
8 I 
lämna någon fullständig eller fullt exakt redogörelse. Det har därföre 
befunnits lämpligast att först erinra om, hur lösegendomen efter fru LlN- 
NÉS och hennes närmaste arvingars bortgång kom att tillhöra två släkt¬ 
huvudgrupper av LlNNÉS ättlingar, nämligen den från hans äldsta dotter 
härstammande Bergencrantz-Martinska och den från yngsta dottern här¬ 
stammande Duse-Ridderbjelkeska, T samt därefter redogöra för de minnen 
av LlNNÉ och från hans hem, som blivit bevarade till våra dagar, och 
för deras ägare. 
Matsalsstolar, serveringsbord med porslinsskiva, tallrikar m. m. av fajans. 
Tullbergska samlingen; tillhöra prof. T. Tullbergs sterbhusdelägare. 
Här må emellertid påpekas, att den Bergencrantz-Martinska andelen 
i arvet till följd av den vittutgrenade släktgruppens stora talrikhet varit 
underkastad många flera skiften och större delning än den Duse-Ridder- 
bjelkeska, vilken efter att ha innehafts av fru JOHANNA ELISABETH 
RlDDERBjELKE, född DUSE, delades mellan ingenjör MAURITZ R. och 
hans syster SOPHIA LOVISA CHRISTINA, gift med professor Ol TO Fredrik 
TULLBERG. Dessa två blevo sålunda ägare av lösegendomen, medan 
Hammarby tillföll deras broder jägmästaren CARL RlDDERBjELKE. Elter 
professorskan TULLBERGS död delades hennes andel, som ökats med åt- 
1 Angående släktgruppernas sammansättning och medlemmar hänvisas till O. M. Flo- 
derus’ och C. Forsstrands Linnés ättlingar, Sv. Linné-Sällskapets årsskrilt, II, 1919. 
6 — 21396. Sv. L.imié-Sällsk. Årsskr. V. 
