I oo 
CHR. AURIVII.LIUS 
Et Slags som gaae i gamle Kister, og liar Store Klöer som en 
Krrefte, dog i Proportion, aeder Masken op i Ost, da lian indesluttes i 
Kar livor saadan en Ost er. Cimex personatus aeder Vaeggeluus. I 
Surinam bruges Fulgora istaeden for Lys i Mörket; tlii hennes Hoved 
skinner gandske klart. Den Ild som synes i Masten paa Ostindi karer, 
er ey andet end en Scolopendra, som stiger op i Höyden hvorifra veed 
man ikke. For Arch: Linnaei Tid var Inseeter og Vermes en Classe, 
men de ere saa meget skilde fra Vermes, som nogen sinde fra Fisker. 
Alle Inseeter liar fleere end 2 Födder, de meste 6. N 2 pa: 4 og ad- 
skillige Aptera fleere end 6, men Vermes liar ingen Födder, Insect har 
Hoved, Vermes ikke. Alle Inseeter gaaer som Helter i Harnisk, saa at 
de har alle sine Been udom sig men inden i ikke. Spiracula lateralia 
sidde bakom Brystet mest paa Maven ligesom en Porus med hvilke de 
aande, 0111 man tiltaepper dem med Olie, qvaeles de og döe allersnaresf, 
men Vermes ikke. Dyrene har Been i Kroppen ved hvilke Musclerne 
ere faestede, men Insectcrnc liar ingen Ossa uden Musclerne ere faestede 
ved Huden, og Huden er en crusta dura, durior reliquis partibus, hvor- 
fore og Insecterne ere Cataphract.e som Krebs. Man bor kiende Inseeter 
paa 3 Maader i° da de ere Börn Pupa.* 2" naar de ere Ynglinger Larvae 
3" da de ere Gamle og flyve som tie fleste giör. Inseeter kan ey have 
nogen Lyd, thi tia skulde tie have Lunger som tic ey have, uden deres 
Lyd bes t aar blot deri at de legge deres Vinger tilsammens. 
Ey heller kan Inseeter höre, thi tie har ingen Oren, ey heller nogen 
Lugt tia N®se ey fintles paa dem.» 
Efter denna inledning följer en ratt utförlig, men enligt Linnés vana 
koncis och träffande redogörelse för insekternas kroppsbyggnad och tie 
olika kroppsdelarnas terminologi. Denna del återfinnes nästan ordagrant 
även i M 71. 
Därpå kommer slutligen den systematiska delen som noga ansluter 
sig till uppställningen i tolfte upplagan av Systema Natur®, 1767. I 
Wahls manuskript saknas ett par blad, som innehållit början pä den 
systematiska delen, vilken tlärföre där börjar mitt i beskrivningen av 
släktet Scarabaeus. Det felande eller åtminstone ett sammandrag därav 
återfinnes däremot i M 71. 
Släktena äro alla upptagna och deras kännetecken angivna. Av¬ 
arterna anföras bade svenska och utländska till ett antal av omkring en 
tredjedel av dem, som upptagas i Systema Naturae. I M 71 omnämnas 
endast helt fä och nästan uteslutande blott svenska arter. Detsamma är 
förhållandet i M 51, där likväl artantalet är större. 
Det viktigaste av innehållet i den systematiska delen äro de upp¬ 
gifter Linné lämnar om mänga insekters levnadsvanor samt hans anmärk¬ 
ningar rörande deras ställning i systemet. De flesta av dessa meddelanden 
