LINNÉS ENTOMOLOGISKA »PRAELECTIONES PRIVATISSIMAE» 
1 °3 
saa og nogle grylli marchere herifra. Alle ere meget smaae. De har 
rostrum paa Brystet som de forrige och har som en Borste i Stierten. 
Naar Hunnen er frugtsommelig borer hun sitt rostrum i Lövet saa at 
hun ey meere faaer det ud; da svulmer hun og bliver stoer og ligner 
et Baer; naar nu Ungerne blive udklaekkede i henne saa aede de op 
Moderen og kommer ud. Af Chermes paa Apotequet giöres confectio 
alkermes; draeber man Ungerne förend de ere fuldvuxne saa bliver det 
den skiönneste Farve av Karmesin Farve. Paa Scleranthus, uva ursi 
etc: findes en del Masker som ere som Gryn mod St: Hans Dags Tider 
paa Rödderne; ere lyse, naer de törres bliver det den höyeste Coccionel 
Farve som kaldes Coccus polonica men da de ere saa smaae saa skulde det 
blive dyrt at samle dem. Av samme Slaegte er den coccionelle som er 
i America på Cactus opuntia; de foröge sig utroeligen bare man har 
Tag over at det ikke regner paa dem; naer de vil draebe dem saa röge 
[de]; da falde de av». 
[ Coccus] 4. llicis. En Ivk i Provence og heele Orienten giennem 
ligesom har de mindste Blad i dette Genus; taggede i kanten kaldet Plex 
[ilex?]. Paa denne ved alae foliorum sidde röde folliculi lignende Tyttebaer 
men större, som de bruge at farve Carmosin med og paa Apotequet til 
Confectio alkermes. OLREICH 1 [M 71 har Oelrich] som fik viide at Car¬ 
mosin tages av disse fik nogle Quister med Folliculi tilsendt og giorde 
megen Tale derom og ved Brev vovede at tentere Archiatern ved at 
spörge hvad det var for en Frugt og paa hvad Maade den skulde pro- 
pageres; men Arch: som indsaae heele Planen svarede paa det ene efter 
det andet passelig Maade [M 71 har »på ett oförväntadt sätt»]. De 
Inseeter, som giöre disse folliculi ere naesten usynlige men parres da 
hunnen siden faester sig med sit rostrum paa denne quereus». 
Fjärilarne synas vid föreläsningen hava behandlats på annat sätt än 
de övriga insektordningarne, enär endast få arter omnämnas, varemot en 
utförligare redogörelse lämnas för deras allmänna kroppsbyggnad samt 
skillnaden mellan släktena och undersläktena. Därjämte redogör Linné 
utförligt för anledningen till artnamnen inom vissa grupper och betonar 
att han helst skulle givit dem namn efter larvens näringsväxt, men ej 
kunnat det, då den i de flesta fall varit okänd. Såsom prov må här 
lämnas följande utdrag: 
»Geometrae ere different fra andre saavel i Anseende i Larven som 
til Skabningen. Naar de sidde har de flade udsprede Vinger. Da der 
iblandt dem er mange saa har Arch: deelet dem i 2 tle ITokker, nemlig i 
dem som har antennas setaceas og de der har antennas pectinatas alle 
disse har Arch: for at hielpe Hukommelsen givet deres Navn en egen 
Termination saa at alle pectinicornes slutte sig paa aria og alle seticornes 
1 Sannolikt N. von Oelreich, professor i Lund, slutligen statssekreterare. 
