LEKTOR ROTHMANS PLANER PÅ EN HORTUS BOTANICUS I VÄXJÖ 1 I 5 
gynnelse till några nyttiga och rare wäxters inflyttning, hwarom iag redan i 
sommars talade med H r . Professor Linnezus , som ey allenast mycket tyckte om 
detta förslag, utan och låfwade sig willia dela med mig hwad han af nyttige 
fröön hade öfrigt, där iag öfwer denna tomt fingo disposition. Jag har utom 
des giort anstalt, at iag ex horto Stenbrohultensi, får hijt i wår hwad rart där 
kan wara först af Patre , men mycket mehr af filio inflyttadt och sådt af säll¬ 
synte fröön och wexter, hwaribland en utländsk ört finnes, hwilken om den 
: som iag hoppas:/ här hoos oss låter sig fortplanta, kan mehr gagna publicum 
än hela Primi Philosophi gierde med Tomt och Haga in dectcplo är wärd. Jag 
afbidar en rättwijs resolution, och med wördnad förblifwer 
Högwördige H r . Doctorns och Domprostens 
samt 
Venerandi Consistorii 
Odmiuke och hörsame 
tienare 
Joh . Rothman .» 
Det område, som Rothman ville använda till sin botaniska trädgård, var 
helt litet och beläget norr och nordost om nuvarande stifts- och gymnasie- 
biblioteket, f. d. gymnasiehuset, omedelbart utanför stadens gamla kyrkogård, 
i vars ringmurs norra sida gymnasiehuset ingick. Det bildade en fyrkant med 
sned nordsida och begränsades i väster av Lilla Kyrkogatan, i norr av Stor¬ 
gatan och landsvägen åt Telestad, i öster av en tomt, där domkyrkans sysslo¬ 
man, ceconomus templi, fordom haft sin ämbetsgård. Primi Philosophi eller 
3:dje lektorns ämbetsgård, vars gårdstomt detta stycke fordom varit, hade rivits 
1697 för att lämna rum åt det nya gymnasiehuset, nu biblioteket, och byggdes 
sedan icke upp igen. Den var en av de 3 domkyrkans gårdar, som tidigare 
varit upplåtna åt domkapitlets pcenitentiarius, domskolans teologie lektor och 
dess konrektor, men som drottning Kristina den 18 juli 1647 anslog åt det den 
30 mars 1643 inrättade gymnasiets lectores theologiae, linguarum och physices 
et mathematum, senare kallade Primus Theologus, Secundus Theologus och 
Primus Philosophus, »j anseende af det store arbete och beswär dhe medh 
Vngdomens sammestädes information dageligen vthstå måste». Sedan den 1 
maj 1883 är denne »Scholaekålgården» eller »Gymnasieträdgården» utarren¬ 
derad till staden, som därför årligen betalar lösen för 1,60 hektoliter spannmål 
och 5 kronor till 3:dje lektorn vid Växjö h. a. läroverk. 
Vad domkapitlet svarade på Rothmans ansökan, vet man inte, ty dess 
protokoll för 1741 äro ej längre bevarade. Men någon botanisk trädgård 
blev icke av. Det synes bl. a. av ett »Ödmiukt Memorial», som han 1756, 
sedan han i tur och ordning blivit Primus Philosophus, skrev till domkapitlet: 
»Det är mig wäl berättadt om en afgift, som innehafwarena af den så 
kallade Scholae-Kålgården årligen böra ärläggia,men af hwad Natur den är, 
eller til hwilka usus den bör utgiöras är mig icke så aldeles bekant: åtmin¬ 
stone finner jag många omständigheter wara i wägen, som ei tyckas medgifwa 
at innehafwarena härmed må betungas, sedan de til Betalnings Mannen betalt 
årlig skatt för giärdet hwarunder denna Kålgård egenteligen hörer, ty 
1 0 Hafwa innehafwarne af denna kålgård så ganska liten eller ingen 
nytta, at de ei kunna giöra den ringesta räkning på det som uti denna kålgård 
sås och sättes, förmedelst den ständiga ofred som den är underkastad, ehuru 
