LINNÉS HAMMARBY 
’5 
eller dylikt. Å kartan finnes även ett stycke norr om trädgår¬ 
den ett litet område, som betecknas som humlegård, och i texten 
står: »Humlegård temmeligen god». De särskilda byggnaderna 
äro ej angivna på kartan, men så mycket är dock klart, att redan 
då fanns den västra flygeln, då man i fönstret till den lilla med 
kakelugn försedda kammaren på nedre botten vid reparationen 
1889 fann den i förteckningen över samlingarna omtalade ruta, 
Fig. 6. Hammarby gård efter en karta, författad och beskriven av lantmätaren 
Jacob Braun år 1688, reviderad vid Kungl. lantmäterikontoret 1758. 
på vilken i denna byggnad inkvarterade fångna ryssar 1717 
inristat sina namn m. m. Härav kan man också draga den slut¬ 
satsen, att rutorna i fönstren då voro av samma storlek som nu. 
Utom denna ruta finnas för övrigt därstädes en hel del andra 
gamla rutor, säkerligen även från denna tid och av samma stor- 
lek. Vidare vet man, att på den tiden i en byggnad funnos 
rutor med glasmålningar, utförda under den Gärfeltska perioden. 
En av dessa rutor, som jag ärvt efter ingenjör Ridderbjelice och 
nu lämnat till Hammarby, framställer nämligen det Gärfeltska 
vapnet. Jag har också i ingenjör Ridderbjelkes ägo sett en 
