LINNES HAMMARHY 
2 5 
ännu ett fönster, under det att på de ovannämnda byggnadsrit¬ 
ningarna liksom på senare tider ett dylikt fönster'saknas. Vid 
undersökning av dessa bodars väggar inifrån har man visserligen 
endast funnit märken efter den dörr, som på tvåvåningshuset fanns på 
den inre och vid restaureringen 1892 blivit igensatt, men det är ju 
mycket antagligt, att just på denna plats ett fönster förut var beläget. 
För tvärväggen mellan de båda bodarna fanns också en knut, som 
dock ej är utsatt på byggnadsritningen, men synes på planschen. 
Den ligger dock där betydligt längre från hörnet än den motsvarande 
tvärväggen, men detta torde helt enkelt bero på en felteckning. 
Dessa bodar skola enligt uppgift av kapten Ridderbjelke, som 
erhållit den från gubben Ekman, använts som rustkammare. Na¬ 
turligtvis fanns redan då den i det föregående omtalade källaren 
under den södra gaveln. Att den nuvarande östra flygeln är 
samma byggnad, som fanns på Linnés tid, framgår bland annat 
därav, att, enligt vad prof. Fries muntligt meddelat mig, man 
vid omändringen av denna flygel fann en bestämd gräns mellan 
den övre våningen, som blivit byggd senare, och den undre äldre 
delen, och då jag icke känner någon annan ombyggnad av denna 
flygel än den, som gjordes av överdirektör Ridderbjelke, måste 
jag antaga, att han lät den dåvarande gamla byggnaden stå kvar 
och endast tillbyggde en ny övre våning. De båda skorstenar, 
som synas på planschen av 1823, gingo naturligtvis den norra, , 
mindre från bagarkammaren och den södra från brygghuset. 
Den inre gårdsplanen hade redan under Linnés tid samma 
begränsning som vid försäljningen till staten, cl. v. s. ungefär 
samma begränsning som nu (med undantag därav att de västra 
delarna av staketet lågo i samma linje som den västra flygelns 
inre fasad). Att så var förhållandet, sluter jag därav, att innan¬ 
för det södra staketet ännu finnes den ovan nämnda häcken av 
Caragana frutescens , och det är föga troligt, att denna i våra 
trädgårdar jämförelsevis sällsynta växt blivit där planterad etter 
Linnés tid. 
På denna gård funnos, som ovan är nämnt, under Linnés 
tid kastanjer, en på vardera sidan om förstugubron, av 
vilka den östra för längesedan (före 1823) gått ut eller blivit 
