170 
E. KORBERG 
I ett svårt finansiellt betryck försattes sällskapet, då det, efter sir James’ 
död nödgades inlösa de Linnéska samlingarna. Dessa utbjödos för 5,000 £, 
en summa, som senare nedsattes till 3,000 £. Den skuld, vari sällskapet ge¬ 
nom denna utgift försattes, tryckte detsamma i ej mindre än fyrtio år och 
nästan paralyserade dess verksamhet under denna tid. Omsider blevo dess 
finanser upphjälpta, då 1857 sällskapet av regeringen fick åt sig upplåten en 
våning i Burlington House, en förmån som sällskapat fortfarande åtnjuter i sin 
nuvarande lokal, som speciellt inredts för sällskapets ändamål med rikliga ut¬ 
rymmen för bibliotek och samlingar, mötessal, rum för styrelsen och sekrete¬ 
rarna, såväl som bostäder för bibliotekarien och »the housekeeper». Ännu vid 
sällskapets hundra-årsfest, påpekade presidenten, d:r Carruthers, i sin adress, 
att sällskapets inkomster huvudsakligen berodde av årsavgifterna, som då voro 
3 £ (pr medlem). »Det är naturligt», sade han, »att om vårt verk skall fort¬ 
sättas och ännu mera, om vår gagnande verksamhet skall kunna utvidgas, 
måste vi försäkra oss om en betydlig ökning av vårt antal medlemmar. Vårt 
sällskaps ändamål är att befordra vetenskapen, men dess medlemmar äro därför 
ej begränsade till vetenskapsmän. Om det vore så, skulle vårt medlemstal och 
vår verksamhet i väsentlig mån få inskränkas. Vi välkomna vänner och 
beskyddare av vetenskaperna och älskare av naturen. . . Deras penning¬ 
bidrag skola öka våra möjligheter att gagna. Allt eftersom vetenskapen ut¬ 
vecklas och vårt sällskap förstoras, ökas också anspråken på våra fonder.» 
Ända in på den senare tiden klagas i årsberättelser över att utgifterna för 
bibliotek och publikationer helt uppsluka inkomsterna. Man föreslog därför, 
att ledamöterna skulle inbetala årsavgifterna omedelbart efter årsmötet, samt 
att de skulle frivilligt avstå från en del av publikationerna. Det är en stor¬ 
artad serie publikationer, som utgives av sällskapet, nämligen: »The Proceed¬ 
ings», »the Transactions» och »the Journal», varav en del är av botaniskt 
och en del av zoologiskt innehåll. D:r Carruthers avslutade sin adress med 
de av stolt självmedvetande burna orden- »The Linnean Society’s historia är 
biologiens historia under detta århundrade». 
En särskild mention honorable förtjänar sällskapet för det om synnerligen 
stor pietet vittnande sätt, varpå detsamma vårdar de Linnéska samlingarna 
och håller dem tillgängliga för forskningen. 
Jag har med denna lilla översikt velat visa, att även detta stolta sällskap 
började ganska anspråkslöst och att det haft mycket stora svårigheter att över¬ 
vinna, innan det nådde sin nuvarande position. 
I Linnés fosterland har visserligen hans minne firats på ett storslaget 
sätt vid 100- och 200-årsjubileer, men alltjämt saknades här ett sällskap, med 
uppgift att vårda hans minne. 
Väl funnos i början av förra århundradet ett par föreningar i vårt land, 
som buro Linnéanska namn. Det ena, som stiftades i Uppsala år 1800, hade 
till ändamål att åstadkomma en ny Flora et Fauna svecica. Det benämndes 
törst »Societas pro historia naturali», vilket namn ett par år senare ändrades 
till »Zoophytolithiska sällskapet». I samband med firandet av hundraårsdagen 
av Linnés tödelse ändrade sällskapet återigen namn och kallade sig »Linnéska 
institutet». Härom skrev en samtida, J. W. Dalman i brev till C. A. Agardh: 
»Såsom ett litet pretentionslöst sällskap för vänner, som idkade samma yrke, 
hade det vigheten af en bestämd samlingsplats; men i och med detsamma 
som det utbasunades för Linnéskt institut, firades på dettas födelsedag i själfva 
verket dess begrafning.» 
