LINNÉMINNET OCH DESS VÅRDANDE 
1 7 i 
Det andra, »Linnéska Samfundet», stiftades 1806 på Gottland, men över¬ 
flyttades 1832 i förnyad och förstorad form till Stockholm, där detsamma bör¬ 
jade anlägga en »Jardin d’acclimatation» i Humlegården. 
Denna omändrades för ändamålet i engelsk stil och sällsynta djur och 
växter anskaffades. Den stort tilltänkta planen måste dock snart nog uppgivas. 
Genom okynne och illvilja blevo anläggningarna förstörda. »Växter och djur 
blefvo nu bortstulna», heter det i ett protokoll, »nyplanterade träd och växter 
uppryckta med rötterna och kastade långt bort. Djur misshandlades och till 
och med dödades, flera nätter frånbrötos alla lås från djurgårdarna, dessas 
stängsel nedrefs och djuren dels utsläpptes, dels bortstulos.» Då det trots 
upprepade hänvändelser till myndigheterna ej lyckades Samfundet att avstyra 
dessa härjningar, upplöstes detsamma 1842. 
Av det här anförda framgår, att ingendera av dessa föreningar hade 
någon sådan uppgift som Svenska Linné-Sällskapet. Man torde alltså med 
fullt skäl kunna påstå, att det först var på Linnés 2io:e födelsedag, som i hans 
fosterland ett sällskap stiftades med uppgift att sprida kunskap om Linné och 
hans verk, samt att väcka och underhålla intresset och vördnaden för vårt 
lands största naturvetenskapliga minne. 
Alltifrån sitt första framträdande har Svenska Linné-Sällskapet mötts med 
förståelse och rönt uppmuntran från snart sagt alla håll. Man kan väl säga, 
att det haft ett mycket godt portgångsföre. 
Först under senare delen av september, efter sammanträdet i Uppsala, 
kunde kallelser till medlemskap utfärdas. På dessa två månader har Sällskapet 
fått 280 ledamöter, därav 8 stödjande, 36 ständiga- och de övriga årligen be¬ 
talande. Bland ledamöterna må särskilt påpekas: Göteborgs stadsbibliotek, 
Folkskoleseminariet i Växjö, samt Smålands och Upplands nationer i Uppsala. 
Av inbetalda avgifter ha insatts på kapitalräkning i Stockholms Enskilda bank 
15,400 kronor samt på giroräkning i samma bank 3,600 eller tillsammans 
19,000 kronor. 
Dessutom har ett antal mecenater dels redan inbetalat, dels utlovat större 
och mindre bidrag till inköp av en samling synnerligen intressanta Linné- 
minnen: möbler, dräkter och smycken, silver- och fajanspjäser med Linnés 
namn och vapen, allt föremål som äro i hög grad lämpliga att bilda kärnan 
till ett Linnémuseum, och som det därför borde vara en viktig uppgitt för 
Linné-Sällskapet att förvärva. Frågan, var en sådan samling bäst skulle upp¬ 
ställas och förvaras, har föranledt en prövning av ett flertal platser. Numera 
har all tvekan i detta hänseende försvunnit. Det finnes nämligen en sådan, 
som torde kunna anses såsom fullkomligt idealisk, nämligen Linnés gamla hem 
i Uppsala. Det gamla huset kvarstår ännu i så godt som olörändrat skick. 
Här yppar sig sålunda en möjlighet att få en svensk motsvarighet till exem¬ 
pelvis Shakespeares hus i Stratford on Avon, Goethenationalmuseum m. fl., 
men vi kunna få något mera, än där åstadkommits, något mera än ett museum. 
Jag har nämligen vågat tänka mig, att Svenska Linné-Sällskapet i sam¬ 
band med planen att ordna ett Linnéhus och med en utvidgning av dess i stadgar¬ 
nas § 2 angivna uppgifter — skulle åtaga sig att återställa den på samma tomt 
belägna gamla Linnéska trädgården. Det är ju naturligt, att även om vi lyckas 
att hopbringa en större samling föremål, som tillhört Linné, skola vi dock 
svårligen kunna åstadkomma en trogen bild av det Linnéska hemmet. 1 )en 
gamla botaniska trädgården kan däremot med ledning av de detaljerade be¬ 
skrivningar som finnas, och som professor Sernander kommer att visa oss i 
