10 
obrazce 3 .; jednotlivými body r' n r' 2 , .. . obrazce 3 . procházejí pak svislice, 
v nichž obsaženy jsou póly náležející k určovacím úsekům příslušných sil — £'. 
(Poněvadž součet úseků jest příliš veliký, přeneseny na přímku (£') toliko 
čtvrtiny*, čehož však zatím nedbejme.) 
Krajní strany čáry <b omezují na svislici bodu a pořadnici 
i 
a a. 
_ V* ťl. 
LmJ r* 
o 
znamenáme-li pak písmenem /? bod, v němžto poslední strana čáry <I> seče 
svislici bodu b, tu přímky /to, /toj omezují na svislici P pořadnici 
TtTt, ~ CÍOf, 
t __ 
l ~ l r‘ 
Přihlížejme dále jen k těm středům křivosti, jež náležejí k bodům střed¬ 
nicovým, položeným na oblouku pb , a k silám — £*', jež působí v oněch 
středech. K těmto silám náleží určitý díl čáry jehožto krajní strany ome¬ 
zují na přímce P pořadnici 
i 
_ Vš 4 g - p ) 
7171. ZZ. - 
V 
Znamenáme-li pak pořadnici nn í kratčeji y \, můžeme napsati 
i i 
P‘ V ^ , V V p) 
y\ — — - T Zrn J 7' 
íL-j y 
Měřickým místem bodu jest určitá křivka jejížto svislými pořad¬ 
nicemi, měřenými od přímky «/?, vyjádřeny jsou pro všeliké polohy bodu p 
zbývající členy výrazu 
nedbáme-li zatím stálých činitelů. 
Dejme dále působiti silám — Č' v přímkách vodorovných, vedených pří¬ 
slušnými středy křivosti, a sestrojme k této soustavě sil čáru výslednicovou l l ; 
* Čtvrtiny tyto stanoveny výhodně tím, že v obr. 3. na přímku F, vedenou bodem /, 
přenesl se od /jakýs úsek g čtyřikráte za sebou, z koncového bodu čtvrtého úseku pak ja¬ 
kožto středu opsal oblouk kruhový poloměrem g a k němu vedla bodem / tečna G. Kolmé 
vzdálenosti bodů P, 2', 3',... přímky F od přímky G jsou žádané čtvrtiny délek £'. (Mohli 
f 
jsme ovšem násobení pořadnic £ poměrem — i čtvrcení vykonati zároveň, leč v tomto 
případě na újmu zřetelnosti výkresu.) 
10 
