4 
Odhodlali jsme se ku chemicko-biologickému studiu mikroorganismů a zvo¬ 
lili předem zajímavý tento výjev za předmět svého badání, jelikož se nám na¬ 
skytl příhodný k tomu materiál, a dovolujeme si v následujícím podati stručnou 
zatím zprávu o výsledcích posud získaných. 
R. 1885, když praktické výsledky Hansenovy v pivovaru Carlsbergském 
obecnou byly vzbudily pozornost, vykonal jeden z nás společně se sládkem 
p. Frant. Chodounským několik pokusů o vypěstování čistého droždí spodního, 
které bylo po té přeneseno a zkoumáno ve dvou zdejších pivovarech.* 
Jedna řada těchto pokusů poskytla v lednu r. 188G propadlé pivo, které 
bylo ve vzduchu, organismu takměř úplně prostém (venku po předchozím 
dvoudenním sněžení) opatrně staženo do pivních láhví sterilisováných, které 
potom sterilisovanými zátkami dobře uzavřeny a posléze zapečetěny byvše, 
uloženy byly do sklepa pivního, kdež byly neporušeny zachovány až do června 
r. 1890 — přechovávány tedy po dobu 4Y 2 roků. 
Při jiné řadě pokusů (vykonaných v březnu a dubnu r. 1886) ponecháno 
několik balonů s čistými kulturami v laboratoriu s veškerým obsahem rovněž 
až do léta roku minulého. V balonech těchto, které jen as do poloviny jsouce 
naplněny, přechovávány byly při měnivé teplotě pracovny (v zimě 13 až 17°C., 
v létě časem až 25° C), vyvinula se záhy po ukončeném kvašení hlavním, po¬ 
kožka, která zůstala neporušena až do té doby, kdy obsah balonů podroben 
byl studiu, poněvadž balony ty zůstaly po celou tu dobu v klidu státi. 
Takto získáno ke studiu jednak 4'/Jeté pivo, jednak mladina, ve které 
i po ukončeném kvašení, veškeré droždí bylo ponecháno a to na dobu 4 roků 
při teplotě 13—25° C. 
* Poněvadž tehdy ještě podrobné vypsání Hansenova postupu nebylo nám přístupno, 
užili jsme při pokusech těchto, opírajíce se o vlastní hojné zkaženosti, způsobu poněkud 
odchylného. Zředí-li se totiž při postupu dle methody Dra. R. Kocha rozpuštěná gelatina 
jedné ze zkoumavek tak, aby obsahovala v sobě jen co nejmenší počet ojedinělých buněk 
(na ploše desky 170 cm 2 jen až as do 5 kolonií), pak jest pravděpodobnost dokonalého 
isolování skoro absolutní, zajisté ale ne menší, než ona, kterou poskytuje starší methoda 
Hansenova na zřeďování se zakládající, kterou, jak povědomo, Hansen první své skvělé 
výsledky byl získal. Zkušenosti té nabyli jsme z nesčetné řady pokusů se záparami liho- 
varnickými, ve kterých vedle Saccharomycet vždy shledáváme též bakterie. Při pokusech 
těchto nikdy nebyla shledána bakterielní infekce v koloniích Saccharomycet a naopak, 
bylo-li jen zředění dostatečné. I starší tekutiny, o nichž tuto zprávu podáváme, byly tedy 
zajisté dokonalými kulturami čistými, jakž tomu zejména též nasvědčuje výsledek vyše¬ 
třování 4'/.Jetého piva, níže položený. 
Rozumí se samo sebou, že veškeré tekutiny, které později byly zakvašeny a o nichž 
tuto rovněž zprávu podáváme, jsou Čistými kulturami ve smyslu Hansenově, vypěstované 
dle jeho návodu, který poskytuje, pokud se odloučení jednotlivé buňky týče, naprostou 
jistotu a tudíž bez odporu jest nejzpůsobilejším. O tom, zdali isolovaný a rozmnožený 
Saccharomycet jest způsobilým spodním droždím pivním čili nic, rozhodnouti jsme dali 
tehdy v každém případu přímo pokusu praktickému, zakvasivše při teplotě 6° C větší 
množství chmelené sterilisované mladiny ve skleněných balonech lOtilitrových a pozo¬ 
rujíce i posuzujíce postup kvašení způsobem v praxi pivovarnické obvyklým. Posudek 
takto v laboratoriu získaný stvrzen byl ve všech provedených případech praktickým vý¬ 
sledkem v pivovaru. 
54 
