17 
konstituce dokázána, ale zdálo by se přece, že kyselina ta valerová není asi 
normálnou.* 
Oddestilováný alkoholický podíl, jenž mel sledy ethylalkoholu, byl chloro¬ 
formem vytřepán a vodný výslaz okysličován směsí dvojchromanu draselnatého 
a zředěné kyseliny sírové. Nenalezena ani stopa kyseliny valerové, ač frakce 
s vodou vydestilované opatrně byly zkoušeny. Acetaldehyd prozrazoval přítom¬ 
nost (při reakci podobné s tekutinou hlavní provedené) — alkoholu ethyl- 
natého. 
Kyselin netěkavých bylo ve 100 cm 3 tolik, že sytily 4'47 cm* louhu nor- 
málného. Toto permanentní číslo, které se ustavičně vrací za nepatrného kolí¬ 
sání, jest důkazem, že ve výborném tom živném ústředí nebylo nižádných 
kvasidel kyseliny netěkavé (mléčnou) tvořících, i jest též do jisté míry kon¬ 
trolou čistoty našich kultur. Dále vidno, že ani po letech mléčná a jantarová 
kyselina v těch ústředích se nemění. 
Stará ta zkvašená tekutina, která jevila hutnosť T0415 při 15*5° C, obsa¬ 
hovala nezkvašených uhlohydratů tolik, co obnáší 3 34 gr počítáno jako dextrosa. 
Poměry dusíkové: 04260 gr dusíku ve 100 cm*. 
dusík bílkovin 0'0067 gr 
dusík peptonů 0*0028 gr 
dusík amidový 0*0066 gr 
dusík jakožto NH 3 magnesií vyhnaný 0*02403 gr. 
Čerstvě vypálený kysličník hořečnatý vyhnal po sražení veškerých forem 
rozložitelných magnesií i jiných 19*05% veškerého dusíka jako amoniak. 
Soudíme-li z pokusů těch, které uvedeny byly, jest zajisté nápadno, že 
veškeré ty staré tekutiny obsahují tak málo alkoholu ethylového a žádný 
alkohol amylnatý. 
Ačkoliv i ze zředěných vodných roztoků alkoholických, jak pokusy jsme 
se přesvědčili, po letech dosti alkoholu prchne, nelze zde jinak za to míti, než 
že alkohol ethylový organismem mázdry byl povlovně okysličen v kysličník 
uhličitý a vodu. Jelikož v pivě (po šest let chovaném), které kvasilo i chováno 
po celou dobu při obvykle nízké temperatuře, nebylo možno nejjemnějšími 
methodami žádného amylového alkoholu vystihnouti, odpadá možnosť, že by 
zde alkohol ten byl mohl ethylalkohol zprovázeti. Pranepatrné sledy amyl- 
alkoholu nalezeny byly pouze v pivech v laboratoři při poměrně vyšších te¬ 
plotách (13—16° C) kvašených. Lindet (C. R. 112, 102, 663. ref. Wochenschrift 
fůr Brauerei 1891, 260 a Berl. B. XXIV. 303, 357) má za to, že vyšší alko¬ 
holy vznikají tehda, když kvasnice největší čásť cukru byly zkvasily, z uhlo- 
* Leucin okysličuje se, jak jsme dokázali velmi aktivnou černí platinovou v kyselinu 
valerovou, a jelikož E. Schulme a A. Likiernik (Berl B. XXIV. 669) dokázali, že leucin z by¬ 
linné bílkoviny pocházející jest a amidoisobutyloctová kyselina 
CH, - 
CH, 
CH-CH 2 -CH.CO,H 
I 
nh 2 
byla by souvislost naší isovalerové kyseliny s bílkovinou výslazu ječmenného možná. 
Rozpravy. Ročn. I. Tř. II. Č. 4. 
67 
