16 
Octan anilinu způsobuje v dávce 0,2 g. u žab parésu; po 10 minutách 
vyvolává dotknutí křeče klonické, kteréž se po 30 min. samovolně dostavují, 
ač nikoliv v té intensitě jako po anilinu. Po 24 hodinách jsou žáby zotaveny, 
avšak při pohybu ještě stiženy charakteristickým třesením svalů i ztrátou své 
pružnosti. Na králíka nepůsobí dávka 0,2 g. octanu anilinu nijak. 
Síran anilinu (téměř nerozpustný v líhu); vstřiknuto 0,2 g. lihové emulse. 
Králík po dobu pozorování (2 hod.) nejevil nijakých příznakův; ráno na¬ 
lezen mrtev. 
Známo, že účinné parafíiny a jich deriváty zmírňují ve větší neb menší 
míře dráždivosť a oslabují mohutnost různých okresův mozkových; při zvý¬ 
šeném účinku podléhají především funkce mozku, nastupuje narkosa, zaniká 
reflexní dráždivosť a konečně i centrum respirační i motorická ganglia srdce 
paralyse podléhají. 
Velká většina nálezů svědčí, že v tomto směru působí také substituované 
radikály alkoholické a kyselé — avšak jsou zároveň fakta svědčící: 
v 
1. Ze nepůsobí ve směru naznačeném v každém případě; naopak, v jisté 
řadě látek, způsobuje zásuv radikálův zvýšený účinek dráždivý v centra ner¬ 
vová ; platí tak o substituci v piperidin, chinolin, methyltetrahydropyridyl, tropin, 
morfín a j. 
2. V jistém počtu látek jest substituce radikálův bez významu (dimethyl 
a diethylorthoamidofenol, některé deriváty kyseliny salicylové, jako kyselina 
kresotinová, salicylan methylnatý a ethylnatý, v jistých hydronaftylaminech a j. 
v 
3. Ze nepůsobí radikály v té pořádné intensitě, jakou se vyznamenávají 
jich příslušné alkoholy a mastné kyseliny. 
Ad 1. Shledal jsem, pokud mi práce byly přístupny, že substituce radi¬ 
kálův způsobuje křečový účinek jedině a výhradně v některých derivátech pyri¬ 
dinu a to jen v určitém omezení. To faktum týče se jedině látek, z kterých 
vznikají substitucí alkylňv svérázné alkaloidy, v nichž alkyly, dovoleno-li soudit 
z výsledku fysiologických pokusův, ztrácí svůj speciální fysiologický význam 
a přispívají snad jen ku změně chemické povahy látek. Tentýž alkyl, substi¬ 
tuovaný v hotový již alkaloid, ihned svou mohutnost fysiologickou přivádí ku 
platnosti. Substitujeme-li na př. v slabý piperidin propyl, vznikne prudký, křeče 
vzbuzující alkaloid končin; jakmile však v substituci pokračujeme, vsouvnouce 
v koniin ethyl neb methyl, zmírní se valně dráždivý jeho účinek. Zde opět se 
objevuje vlastní charakteristická mohutnost alkylů. Stejně to platí o methyl 
a ethylstrychninu, ethyl a methylbrucinu, ethylatropinu, vesměs to látek oproti 
alkaloidům nesubstituovaným oslabených ve smyslu alkylů. Osamocené stano¬ 
visko zaujímá morfín ; z eminentního narkotika vzniká substitucí alkylův (řada 
kodeinová) látka křeče vzbuzující. Konstituce morfínu není ještě jasna; z po¬ 
sledních prací však vychází na jevo, že nemá jádra pyridinového. 
Ad 2. Průzračnější jsou důvody, proč v jistých látkách zásuv radikálův 
zůstává bez významu. Srovnejmež ku př. účinky dihydroxybenzolů a amido- 
fenolů , při dihydroxybenzolech jest funkce chemická a fysiologická souběžná. 
116 
