5 
tíži pohyb lenivější. Při tom se doporučuje fixovati dvě zrnka sobě zhlížená, 
nebo menší skupiny zrnek, po případě vzájemnou polohu zrnek si označiti na 
papíře. — Mnohdy netřeba dlouho čekati a pohyb se objeví, jindy trvá to 
v 
delší dobu, než se konfigurace měnit počne. Často viděl jsem, že některé 
zrnéčko vzhledem ke druhému fixnímu koná pohyb kývavý. Ač veškeré tyto 
pohyby jsou váhavé a nikoliv nápadné, přece upjatějším pozorováním dají se 
snadněji postřehnouti, než na praeparatech bez barviva. 
Mnohem intensivnějšími stanou se pohyby ty, užijeme-li dráždění buněk 
ku př. elektřinou. Za tím účelem přeneseme praeparat chrustavky přímo do 
roztoku fysiologického na stolek ke dráždění elektrickému upravený.* Co se 
týká síly upotřebeného proudu faradického, jímž chrustavka tetanisována, byla 
vzdálenost cívek 40—00 mm , síla stroje vůbec pak taková, že minimální po¬ 
dráždění pro ischiadicus praeparatu žabího vyžadovalo vzdálenost’ cívek 230 mm. 
Pohyby se neobjevovaly ihned po.uzavření proudu, nýbrž teprve po několika 
vteřinách, ba někdy až po třetím podráždění. Pohyby pak byly velmi čilé a 
nápadné, obrazce zrny tvořené se měnily před očima a stále nového a nového 
vzezření nabývaly, ano některé zrnko se pohybovalo tak prudce, že se zdálo, 
jakoby poskakovalo; vůbec pohyby zrnéček lze velmi snadno pozorovati. Po¬ 
hyby tyto, jež daleko jsou rozdílné od molekulárního pohybu Brownova a 
povahou pohybům rotačním a cirkulačním se blíží, trvají dlouho po dráždění, 
takže několik pozorovatelů se může vystřídat. Pokus dá se na témže praepa¬ 
ratu opakovati. 
Pravidelný tento zjev, jeho in- a extensita, jsou zajisté neklamným dů¬ 
kazem vnitřního pohybu buněčného, neboť že by zrnko leželo mimo proto- 
plasma, nebo že by si jím cestu samovolně razilo, leží mimo pochybnost 
Zvýšený pak pohyb zrnek barviva při podráždění elektrickém svědčí o způ¬ 
sobilosti buněk chrustavkových reagovati na dráždění elektrické jako hmoty živé. 
* Použil jsem ke dráždění elektrickému skleněné podložky polepené staniolem. 
íyi 
