9 
Jelikož výběžky zmíněné jsou rozvětvené a v glycerinu zcela patrné, dělá 
tato tkáň na pozorovatele dojem, jakoby byla tkanivo kostní. Než další opti¬ 
cké vzezření, jako stejnotvárnosť a průsvitnost hmoty základní a nedostatek 
listnavosti, ukazují na chrustavku. Nejlépe dala by se tkáň tato označiti 
jakožto tkáň přechodní od chrustavky ku kosti. Skladba tkaniva tohoto je 
ještě se stanoviska jiného pro histologii chrustavky důležitá. Ohledáme-li totiž 
výběžky právě vylíčených buněk silnou čočkou ve směru k chrustavce žluté, 
kdež základní hmota jeví souběžné proužky, lze pozorovati, že výběžky oněch 
buněk přecházejí v proužky chrustavky žluté. Dříve jsem upozornil na to, že 
souběžné pruhování chrustavky žluté povstává tím, že výběžky buněk chru¬ 
stavky této z okolí buněk paprskovitě vycházejí a se pak rovnoběžně staví, 
a že výběžky tyto, tudíž také ono souběžné prozkoumání, jen v lihových 
praeparatech se jeví a ve vodě neb glycerinu zacházejí. Jelikož pak pruhování 
toto ve výběžky oné kosti podobné tkané direktně přechází, tedy s nimi 
jeden anatomický celek tvoří, nutno souditi, že to, co platí o jednom, platí 
také o druhém. Obrazy oné kosti podobné chrustavky však se vší určitostí 
učí, že buňky její mají zřetelné výběžky tak, jako buňky tkaniva kostního. 
Nemůžeme-li tedy pochybovati, že u těchto kostním buňkám podobných tvarů 
se nacházejí výběžky pravé, nelze pochybovati též o tom, že anatomické 
pokračování těchto výčnělků — totiž ono proužkování — taktéž výběžky 
buněčné repraesentuje. Tím domnívám se, je podán nový důvod pro ono 
učení, že buňky chrustavky objevují na lihových praeparátech výběžky pravé. 
Myslím, že tomuto důvodu lze připočísti zvláštní cenu za tou příčinou, jelikož 
buňky chrustavkové v lihových praeparatech se scvrkují a od základní hmoty 
vzdalují, tak že důkaz o přesné souvislosti oněch výběžků a těla buněčného 
podati nelze. Můžeme-li však podati důkaz, že ony záhadné výběžky souvisejí 
s výběžky, jež jsou co takové s určitostí poznatelné, pak jest nedostávání se 
důkazu vytknutého nahrazeno důkazem novým. 
A nyní musím se ospravedlniti, že jsem užíval výrazu »výběžek buněčný«. 
Ač jsem si byl toho vědom, že analogické tvary bývají považovány za šťá- 
vové kanálky, přece jsem se domníval, že lépe vyhovím skutečným poměrům 
svých histologických praeparatů použitím významu »výběžek«, neb nikdy jsem 
neshledal, že by ony nitky z buněk vycházející byly duté. Dokud dutost 
nitek těchto není dokázána, myslím, že termín »výběžek« méně praejudikuje 
než termín »kanálek«, ku jehož podstatě jsoucnost průsvitu nutně přináleží. 
Chrustávka bílá a žlutá chová se v lcbeční chrustavce tak jako v šíjové. 
Nebudu proto dále o těchto tkanivech jcdnati, jen tolik bych podotknul, že 
kolem cev jsou trámce chrustavky bílé paprskovitě seřaděny, jak to Spina 
u ssavců popsal (obr. 4.). 
Nežli pojednání toto skončím, považuji za vhodné poukázati na ana¬ 
logii z těchto zde uvedených pozorování vyplývající, která se mezi ssavčí chru- 
stavkou a chrustavkou sepie, tedy měkkýšů, jeví. Tam i zde vidíme tvoření 
se žluté i bílé chrustavky, tam i zde jeví se buňky jakožto tvary výběžky 
opatřené. 
205 
