21 
v 
asijské odteklo a zůstaly zbytky jeho: Černé, chvalinské, aralské a balkašské 
moře. Na konci doby diluvialní otevřel se konečně i průliv dardanellský. 
v 
Ze jsme malý brali zřetel na podnební poměry balkánských zemí, příčinou 
jsou nedostatečné výzkumy balkánského poloostrova. I Neumayr doznává, že 
v nejlépe prozkoumaných zemích evropských diluvium jejich dostatečně pro¬ 
zkoumáno není, tím méně jsou studie povšechné, týkající se diluvia Orientu 
způsobilými, umožniti názor o změnách udavších se v balkánských zemích v do¬ 
bách, ve kterých tolikrát poměry podnební, rozdělení vod a rozšíření zvířeny 
a květeny se proměnily. 
VII. 
Zůstává nám již jen úkol, alespoň všeobecně poukázati na vliv, jejž měly 
na poměry středoevropské ony změny uvedené , o jejichž průběhu pochybovali 
nelze. 
Zde zajímavý jsou pro nás především diluvialní poměry v Cechách a v soused¬ 
ních zemích. Ze spisů mých, týkajících se doby diluvialní vůbec a české zvláště, 
kde až do toho času o zvěři doby té mimo několik zpráv A. Friěových , Lau- 
beových a Krejčího velmi málo známo bylo, vysvítá, že jsem název Nehringův 
pro zvířenu štěpní a název Liebeův pro zvířenu lesní přijal, že pak rozeznávám 
v době diluvialní od konce ledovců až ku konci její čtvero zvířen, totiž zví¬ 
řenu glacialní čili arktickou , zvířenu štěpní čili subarktickou, zvířenu pastvin 
a zvířenu lesní Pokusil jsem se na základě nálezu sudslavického a na základě 
nálezů jiných, hlavně Nehringových a Liebeových a na základě obšírné litera¬ 
tury dokázati, že za doby poglacialní na místech ledovci opuštěných zvířeně 
glacialní mohla jen sledovati zvířena štěpní, pak zvířena pastevní a po této zví¬ 
řena lesní, která po vymření lva a druhých větších koček v krajích našich 
zakončuje dobu diluvialní a vede nás do doby alluvialní se zvířenou lesní 
podiluvialní. Poukázal jsem dále k tomu, že skutečně žily nedaleko sebe sou¬ 
časně zvířena glacialní a štěpní, zvířena štěpní a pastevní, zvířena pastevní 
a lesní, a doložil jsem náhled svůj doklady o nálezech smíšených zvířen ta¬ 
kových. 
v 
Ve článku »0 svištích diluvialních hlin v Cechách«, který nepovažuji za 
úplný, poněvadž není brán v něm ohled na veškeré do té doby uveřejněné 
práce týkající se zvířete toho v Cechách nalezeného, uvádí Kafka , 60 že 
v okolí pražském vyskytuje se v nejhlubších vrstvách hlíny diluvialní zvířena 
pastevní a glacialní, a sice napřed mamut, nosorožec a dravci, na to že sle¬ 
duje zvířena lesní a nad tou pak zvířena štěpní, nej mladší. Známo jest mi 
sice, že tu podzemní roury sviští sáhají až pod ornici, jako tomu je u Ústí 
nad Labem a zejména i u Hostomic blíže Teplic; 70 že by však sáhaly zbytky 
tarbíka stepního (Alactaga jaculus) do vrstev nad zbytky zvířeny lesní, o tom 
dovoluji si silně pochybovati. Kafka soudí, že po zvířeně štěpní v Cechách 
6tf Kafka: Die diluvialen Murmelthiere in Bohmen Sitzb. d. k. bohm Ges. d. Wiss. 
Prag, 8. Márz 1889. 
70 Woldřich: Steppenřauna bei Aussig in Bohmen. Verhandl. d. k. k geolog. Reichs- 
anstalt. Wien 1888. Nr. 4, pag. 108. 
2 * 
229 
