6 
nemohl na jejich nepatrný vnější povrch náraz vln tak mocně působiti jako 
na druhy veliké. U rodu Hippurites a Ichthyosarcolithes setkáváme se se 
zvláštním zjevem, který rovněž nám dosvědčuje, že rody ty měly nutně zapo¬ 
třebí pevných schránek. Zvíře vytvořovalo si totiž během růstu čas od času 
na zpoclu skořápky zpodní zvláštní příčky, kterými přebytečný prostor pod 
sebou oddělovalo, tak že povstaly dutiny, které nazvány byly v němčině před 
léty komorami vodními (Wasserkammern). Jest zde obdobný pochod, jaký 
nalézáme u hlavonožců, ač rozdíl mezi oběma těmito třídami měkkýšovými 
jest v tom ohledu patrný, neboť skořápce nautilové dodávají vzduchové komůrky 
nadobyčejné lehkosti, kdežto zdají se sloužiti obdobná opatření u rudistů ku 
rozmnožení pevnosti a mohutnosti skořápky. 
Dále ovšem není u rudistů sifo vyvinuto a komůrky samy nejsou pravi¬ 
delné, nýbrž v odstavcích nestejných a často šikmě položené. 
Zdali zvíře přidržovalo se jen pláštěm svým aneb jiným nějakým zvláštním 
způsobem (jako připínací páska u hlavonožců) na zpodu dutiny, není známo 
a nelze nalézti ve skořápkách nijakých stop, jež by v té příčině nám podávaly 
o tom zprávy. 
Samo přidržování svaly, zdá se, že by u rudistů nebylo dostačilo, neboť 
svaly byly poměrně krátké a omezené téměř na obústí skořápky, kdežto tělo 
zvířecí šinulo se jaksi pochodem nahoře líčeným doleji pod plochu, ve které 
svaly působily. 
U rodu Ichthyosarcolithes pozorovány i také na našich českých druzích 
podobné, často dosti pravidelné příčky; než bohužel jest stav, v jakém se nám 
zbytky tohoto rodu zachovaly, tak nepříznivý, že nelze odvážiti se bližšího 
vysvětlení. 
Byly-li komory ty vzduchem neb vodou naplněny, nelze rovněž nyní již 
zjistiti. 
Ve skořápkách hippuritů bývají komory nyní zachovány tím způsobem, 
že obyčejně krystaly čistého vápence pokrývají jejich stěny, kdežto uvnitř 
rozkládá se tmavší nekrystalisovaná hmota, která vnikla do vnitř bezpochyby 
infiltrací. 
U rodu s miskami velice tlustými setkáváme se se zvláštním zjevem, 
totiž s jednoduchými chodbami aneb i také s celou soustavou chodeb takových 
ve stěnách skořápky, o nichž později bude blíže mluveno. 
Účel zařízení toho zdá se býti patrný a jest ten, malými prostředky vy- 
tvořiti pokud možno misku tlustou a silnou, která, zvláště jedná-li se o sko¬ 
řápku svrchní, mimo to musí býti také ještě lehkou, aby mohla býti svaly 
snadno nadzdvihována. 
3. Skladba stěny skořápkové. 
Skořápka u rudistů složena jest podobně jako u jiných mlžů ze dvou 
vrstev obyčejně zřetelně od sebe oddělených. Vnitřní vrstva jest perleťová 
a složená z jemných lístků k sobě přidružených a vnější skládá se z hranolků 
240 
