13 
s barvivo odpovídající 
fenyl fí naftylaminem 
neutrální modři |C| 
(2, 7) ditolylnaftylendiaminem 
bazilejské modři [DHJ 
kyselinou gallovou 
gallocyaninu [DHJ 
/9 naftolem 
nové modři [C| 
(2, 7) dioxynaftalinem 
muscarinu |DH| 
m. oxydifenylaminem 
pravé černi |L] 
kyselinou gallaminovou 
"allaminové modři G 
<7> | 1 
a naftolem 
indofenolu [DH| 
a že by se jí užiti mohlo k reakcím, dle nichž z nitrosodimethylanilinu vzniká 
modř methylenová. 
Kdežto svrchu vypsaná mnou připravená barviva jsou dražší než dříve 
známá a dosti málo v užívání vešlá, z nichž spoutáním dvou molekul odvoditi 
je lze a sotva proto významu v průmyslu nabudou, připravil již dle soukro¬ 
mého sdělení svého p. E. Noelting ze zásady Schoopovy deriváty, jež prak¬ 
tickou důležitost slibují. 
Vzhledem k tomu, že polohy »para“ v zásadě Schoopově nitrosováním 
a redukcí amidovými skupinami obsaditi by se daly, mohl by amin tak 
získaný tetrazotován zajímavých tetrazobarev poskytnouti při pojení s fenoly 
neb aminy. 
Jelikož prací v předcházejícím vypsanou zcela najisto dokázáno jest, že 
zásada Schoopova tetramethyldiamidodifenylethanem není, není tento dosud 
vůbec znám, neboť o sloučenině, již Tróger z dimethylanilinu, sírouhlíku, zinko¬ 
vého prášku a kyseliny solné připravil a již za tetramethyldiamidodifenylethan 
považoval, dokázal Wiernik (B. XXI. 3204), že jen tetramethyldiamidodifenyl- 
methanem jest. Jodmethylat jeho vyrobili sice Heumann a Wiernik (B. XX. 000) 
z nemethylované dle Fittiga a Stellinga (A. 137. 260) připravené zásady a iod- 
methylu, ale odštěpení methyliodidu v zásadě ammoniové se jim nepodařilo. 
Práci Schoopovu o oktomethyltetraamidotetrafenylethanu z dimethylanilinu 
a acetylentetrabromidu jsme neopakovali, jelikož by bylo bývalo velmi ne¬ 
snadno rozhodnouti, zdali sloučenina ta neb snad jen tetramethyldiamido- 
difenylmethan vznikl. Schoop uvádí jako jeho bod tání 90° a varu 360°, dle 1 
Nathansona a P. Mullera (B XXII 1882) jest bod tání tetramethyldiamido- 
difenylmethanu též 00° a varu u nejčistšího 390°. Bylo by tedy třeba za pří¬ 
činou rozhodnutí otázky té uchýliti se k stanovení váhy molekulární dle 
Raoulta. 
o* 
295 
