11 
zřejmě vysloven. To vidíme již v soustavě Roper-ovč. Tato ve skupině kvě- 
tenství neobmezených nejprve uvádí formy původně jednoduché: klas až strboul 
(které ovšem také ve složení objevovati se mohou); na konci latu a kytku 
(thyrsus), typicky do vyšších stupňů rozvětvené. Nemnoho scházelo a byl by 
Róper mohl ve skupině květenství centripetálních rozeznávati dvě podřízené 
skupiny: květenství hroznovitého a latovitého. První formy jednoduché: klas, 
jehněda, palice, hrozen, chocholík mají hlavní osu prodlouženu; poslední dvě: 
okolík a strboul ji mají skrácenu. Rovněž mezi květenstvími obmezenými liší 
se klubko a svazek od vrcholíka toliko skrácenými články os květních. 
Podobný pořádek spatřujeme v BiscHOFF-ově Handbuch der botanischen 
Terminologie (1830), leč beze všeho výslovného roztřídění v určité skupiny. 
Pro nás, české botaniky, má Terminologie BiscHOFF-ova tu zvláštní zajímavost, 
že náš Jan Sv. Presl ve svých Počátcích rostlinosloví velmi mnoho, a co se 
květenství týče, skoro všecko z ní čerpal. Formy, které Bischoff uvádí jsou 
tyto: 1. verticillus, 2. spica, cum spicula, 3. spadix, 4. amentum, 5. racemus, 
G. corymbus, 7. panicula, cum thyrso et anthuro, 8. umbella, 9. capitulum, 
cum calathio, 10. coenanthium, 11. cyma, 12. tasciculus, 13. glomerulus. 
Odmyslíme-li si přeslen (verticillus), který žádným zvláštním kvétenstvím 
není, nýbrž toliko částí nějakého květenství, hroznu neb laty, tedy vidíme 
předně, že i tu RdPER-ova květenství odstředivá: cyma, fasciculus, glomerulus, 
zcela na konci uvedená, zůstala pohromadě. V pořádku ostatních, centripetál¬ 
ních to forem, vysvítá ještě rozhodněji ohled na poměrnou délku os, jelikož 
lata zde postavena hned za corymbus, s nímž se prodlouženou osou hlavní 
i vedlejšími shoduje. Můžeme tedy do řady BiscHOFF-ovy interpretovati násle¬ 
dující dělidla: 
A. Květenství neobmezené. 
d) Hlavní osa prodloužena, vedlejší skráceny: 
klas, palice, jehněda. 
b) Hlavní osa i vedlejší prodlouženy: 
hrozen, chocholík, lata. 
c) Hlavní osa skrácena, vedlejší prodlouženy: 
okolík. 
ci) Hlavní i vedlejší osy skráceny: 
strboul, placatka (coenanthium). 
B. Květenství obmezené. 
a) Osy květní prodlouženy: 
vrcholík. 
b) Osy květní více méně skráceny: 
svazek, klubko. 
Některé poznámky, které Bischoff na svém místě přičinil, jsou zcela 
trefné, tak na př. již sám praví o přeslenu, že to vlastně žádné květenství pro 
sebe není, poněvadž pouze jisté postavení květů na lodyze označuje, které od 
přeslenovitého postavení podpůrných listů neb listenů závisí, a že jej jen proto 
ještě mezi květenstvími uvedl, aby podal úplný přehled forem a jich názvů, 
307 
