22 
1. Soustava Róperova (1826). 
I. Květenství obmezená neboli odstředivá. 
Cyma, glomerulus, fasciculus. 
II. Květenství neobmezená neb dostředivá. 
Spica, amentum, spadix, racemus, corymbus, umbella, capitulum. 
Panicula, thyrsus. 
2. Soustava Wydlerova (1851). 
I. Květenství klasovité. 
Klas, jehněda, palice, strboul, úbor, okolík, chocholík, hrozen. 
II. Květenství latovité. 
Lata, chvost, kytka (v smyslu starším), kružel. 
III. Květenství vidlovité neb dichotomické. 
Dichasium (cyma dichotoma), šroubel, vijan. 
O květenstvích homotypně složených a heterotypních (kromě sarmentid 
BRAVAis-ových) Wydler nepojednal, praví jen, že kombinacemi těch tří skupin 
povstávají formy složené. Přímým rozvržením ve tři řečené skupiny vyniká 
tato soustava nade vše ostatní i nad Braun-ovu, která však zas v podrobno¬ 
stech lépe provedena. 
3. Soustava Payerova (1857). 
A. Květenství obmezené. 
1. Cyma bipara (vidlan dvouramenný). 
2. Cyma unipara (vidlan jednoramenný): a) scorpioides (vijan \ 
b) helicoides (šroubel). 
3. Cyma contracta (vidlan stažený). 
« 
B. Květenství neobmezené. 
a) Jednoduché: hrozen, klas, chocholík, okolík, strboul. 
b) Složené: 
a) stejnotvárně: složený hrozen, klas atd. 
@) nestejnotvárně: hrozen ze strboulů, hrozen z okolíků atd. 
G. Květenství smíšená. 
Hrozen, klas, okolík z vidlanů a vijanů, vijan ze strboulů atd. 
Pozoruhodné jest v tomto rozvržení, že cyma znamená u PAYER-a přesně 
tolik co vidlan, s pominutím vrcholíka LiNNÉ-ova i EiCHLER-ova pleiochasia. 
Chybné jest, že se vidlan stažený jakožto třetí druh klade po bok dvouramen- 
nému a jednoramennému, ježto jest pouhou modifikací těchto dvou. Květenství 
smíšená mají týž význam jako heterotypní neb heterotaktická u PAX-a. Lato¬ 
vité květenství Payer neuznává, lata jest mu (neprávem) totožná se slo¬ 
ženým hroznem, kytka se složeným chocholíkem a vrcholík se složeným oko- 
líkem z vidlanů ( Viburnum Tinus). 
318 
