23 
4. Soustava Braunova (dle Aschersona, 1804). 
A. Květenství s neurčitým počtem listenů, s osou hlavní nerovnající se 
osám vedlejším. 
I. Květenství klasovité. 
a) jednoduché: hrozen, chocholík, klas, okolík, strboul. 
b ) složené: složitý hrozen, chocholík atd. 
II. Květenství lat ovité. 
1. Lata vlastní, 2. lata chocholíkovitá, k níž patří také lata vrcholíko- 
vitá, 3. kružel. 
B. Květenství vrcholíkovité, s určitým počtem (skoro vždycky 2) 
listenců, s osou hlavní rovnající se osám vedlejším. 
1. Dichasium, 2. vijan, 3. šroubek 
Soustava tato, v principiích ze všech posud se objevivších nejlepší, není 
úplně rozvedena, neboť pohřešujeme květenství dle různých typů složená (he- 
terotypní), též nestejnotvárně botryticky a nestejnotvárnč vrcholíkovité složená. 
5. Soustava Hofmeisterova (1868). 
I. 
II. 
III. 
Rozvětvení cymosní čili centrifugální. 
(Vedlejší osy převládají vzrůstem a rozvětvením nad výše stojící čásť 
osy hlavní.) 
Cyma víceramenná, dvoUramenná (dichasium), šroubel a vijan (rozvět¬ 
vení sympodiální). 
Rozvětvení racemosní čili centripetální. 
(Osy vedlejší zůstávají pozadu za osou hlavní ve vzrůstu a rozvětvení). 
Jednoduché a složené hrozny, klasy atd., laty. 
Rozvětvení smíšené neb heterogenní. 
1. Větve centripetální v seřadění centrifugálním. 
(Sarmentidy BRAVAis-ovy ve smyslu obmezenčjším.) 
2. Větve centrifugální v seřadění centripetálním. 
(Thyrsy dle Candolle-ovv terminologie.) 
Sem se též počítají vrcholíky rodů Sambucus, Vibiirnum, 1 Iydrangca 
(dichasie v okolíkovitém sestavení). 
Soustava tato vztahuje se netoliko ku květenstvím, nýbrž i k způsobům 
rozvětvení vůbec. Udané znaky cymosního a racemosního rozvětvení nejsou 
postačitelny, jak před tím (str. 8) vyloženo. Rozvržení smíšených květenství 
v sarmentidy a thyrsy jest však pozoruhodné a velice trefné. 
6. Soustava Sachsova (1868). 
I. Květenství racemosní (hroznovité). 
A) Klasovité (m botrye jednoduché). 
319 
