30 
okolíky atd. Rozvětvení složitého květenství hroznovitého (obr. 23 ) jde tudíž 
do třetího stupně prýtů, tak jako ve velmi jednoduché latě. Podstatný rozdíl 
složené botrye a laty však záleží v tom, že rozvětvenosti v onéno neubývá 
ponenáhlu a po stupních jako v latě; nýbrž souřaděné vedlejší osy prvořadé 
jsou buďto vespolek stejný (jestliže konečná botrys není vyvinuta, jako často 
v okolíku složeném), tak jako vedlejší osy druhořadé (celkem třetiřadé) sobě 
sou rovny, anebo, jestli vyvinuta konečná botrys (obr. ?3.), tu hlavní osa, 
vytvořivší nejprve vřetena botryí postranních v rozvětvenosti náhle sklesá na 
vytvořování květních os konečné botrye. I v tomto případě panuje rovnost os 
květních v jednotlivých botryích, jak v postranních tak v konečné, a na hlavní 
ose aspoň rovnost os, botrye sekundární nesoucích (vřetének) v dolejší části 
celkového květenství. 
Složená botrys dělí se neb článkuje v podřízená, sobě vespolek dle zá¬ 
kona botryí rovná a dle téhož zákona botryticky rozvětvená květenství čá¬ 
stečná, kdežto lata, byť i do vyšších ještě stupňů rozvětvená, má povahu 
květenství jednotného, nikde ve stejnotvárné souřadné časti se nerozdělujícího. 
Jediný pohled na laty obr. 2. a 3. a na složené botrye obr. 23. poučí 
každého o podstatné jich rozdílnosti. Spočívá to tudíž na patrném omylu, 
jestliže se lata za květenství z hroznů aneb jinak složené vydává, anebo pouze 
jakožto název »květenství bohatě složeného, zvláštního celkového jmění, avšak 
nikoliv ostře charakterisovaného«, jen v dodavku k vlastní soustavě květenství 
a jen jako nějaké nezbytné zlo uvádí a připomíná. Námitky, proti svéráznosti 
lat a jich rozdílnosti od složených botryí a i jinak složených všelijakých kvě¬ 
tenství častěji (jako od PAYER-a a EicHLER-a) pronášené, povstaly z nedoroz¬ 
umění, neboť jest pravda, že není všecko latou, co se v popisné botanice ze 
zvyklosti a povrchního názoru latou nazývá. Kaštan koňský na př. nemá latu 
nýbrž hrozen z vijanů složený, a květenství sveřepu a jiných trav latnatých 
není lata čistá, nýbrž z klásků složená, t. j. na konci všech svých větviček 
v botrytické květenství (klásek) vycházející, tudíž heterotaktická; také květenství 
kýchavice černé (Veratriím nigrům) nesmí se vůbec latou nazývati, jelikož 
jest to vskutku hrozen složený dle vzoru obrazce 23. 
Ovšem jest pravda, že jsou, jako vůbec všude, i mezi složeným hroznem 
a mezi latou přechody. Tak na příkl. obr. 4 představuje latu ptačího zobu 
(Ligustnim vulgare), která se již více než lata v obr. 2. složitému hroznu po¬ 
dobá. Na konci hlavní osy a silnějších větví dolejších vidíme tu více květů 
jednoduchých v hroznovitém sestavení, a prostřední větévky jsou celé hrozno- 
vité. Příbližnost k hroznu složitému dá se i číselně znázorniti, neboť rozvětvení 
jde na dolejších větvích toliko do 4. stupně, kdežto souřadných os vedlejších na 
hlavní ose jest tam 16, tedy mnohem více než stupňů prýtových, poměrný zlomek 
4 
jest jg. Přece však jest květenství to lata, nikoli složený hrozen, zač je na 
př. Payer (Éléments pag. 106) nesprávně vydává, neboť rozvětvenosti ve směru 
souřadném i podřadném ku konci celého květenství i doleních větví poznenáhlu 
ubývá, takže mezi částečným hroznem konečným a prostředními hrozníčky 
pobočnými, též pod konečnými hrozníčky neholejších hlavních větví jsou vě- 
326 
