42 
příklady nejrozmanitějších tvarů laty najdeme na př. v jediném velkém řádu 
trav —, avšak podrobnější líčení všech těchto poměrů přesahovalo by valně 
obor této rozpravy, jejížto účel, položití pevnější základy náuky o květenstvích, 
podrobností takých nevyžaduje. 
Toliko k tomu budiž poukázáno, že někdy v latách, jejichž hlavní osa a 
hlavní větve prodlouženy jsou, poslední větévky bývají velice zkrácené, květy 
tudíž kratičce stopkaté, takže malé strboulovité shluky činí, kterým se klubka 
říká. Jindy opět se míní vidlany velmi stažené tímto názvem nedosti určitým. 
Pokud se týče laty, jejíž větve v klubka vycházejí, může se ovšem nazývati 
latou klubkatou (panicula glomerata). 
v 
Ze se vyskytují přechody z vlastní laty do složitého hroznu, a že z ní 
redukcí na jednoduché větve prvořadé povstává hrozen, nejprve obmezený se 
stopkami květními ku konci jeho stále kratšími, pak neobmezený, se stopkami 
květů stejně dlouhými, bylo již výše zpomenuto. 
2. Kytka (corymbothyrsus 
(Lata chocholičnatá.) 
Také toto květenství má osu hlavní prodlouženou, až do konce svého neb 
aspoň blízko k němu dosahující; avšak vedlejší osy prvého i vyšších stupňů 
jsou tak prodlouženy, nejdolejší nejvíce, že květy všecky v stejné výši, neb 
v jedné ploše stojí, někdy konečný květ něco málo i přesahujíce. Jen někdy, 
když větve prvořadé dolejší více od sebe jsou vzdáleny, často pak již z paždí 
lupenů vznikajíce, bývají tyto kratší, takže vrcholku nedosahují, jako na př. 
u řebříčku (jehož kytka jest ovšem heterotypní, poněvadž místo jednotlivých 
květů strboulky nese). Jiný pěkný příklad kytky, a sice homotypní, ukazuje 
Hydrangea arborescens Schéma tohoto latovitého květenství podáno v obr. 5. 
Někteří botanikové kladli a kladou tento druh thyrsu mezi složené cho- 
cholíky (corymbi compositi), poněvadž vůbec květenství latovitého od složené 
botrye nerozeznávají; tak na př. Bischoff a po něm i Presl. Al. Braun pře¬ 
nesl název corymbus výhradně na toto latovité květenství; chocholík jedno¬ 
duchý a pak i složený, jejž za modifikaci hroznu, tu jednoduchého tam složi¬ 
tého považoval, pojmenoval racemus umbelliformis. Já však z důvodů, které 
ještě uvedu, liším chocholík od hroznu, pročež musím v souhlase s jinými 
auktory onomu ponechati název corymbus (simplex et compositus); tudíž 
zapotřebí pro latu chocholičnatou nového, jak latinského tak českého jedno¬ 
duchého statného jména. Navrhuji názvy corymbothyrsus a kytka. Presl 
sice kytkou vyrozumíval thyrsus starších auktorů, latu hustokvětou, pro 
kterou žádného zvláštního názvu nepotřebujeme. Název kytka hodí se však 
dobře k označení laty chocholičnaté, myslíme-li při tom na plochou formu 
moderních kytic divadelních neb koncertních. 
Co se pak týče rozdílu kytky od chocholíka složeného, který na př. shle¬ 
dáváme u Chrysanthcmum corymbosiim (obr. 24.), jest to tentýž rozdíl, který 
mezi vlastní latou a mezi složeným hroznem se jeví. V kytce, jako vůbec 
v latovitém květenství, ubývá od spodu k vrcholku jejímu po stupních složi- 
338 
