51 
lí. Typ hroznovitý neboli botrytický (typus botrycides). 
Květenství botrytická se dělí na jednoduchá a složená; tato zas na 
stejnotvárně složená (homomorfní) a nestejnotvárně složená neboli heteromorfní. 
1. B o t r y e j e d n o d u ch é. 
Květenství hroznovitého rozeznávají se obyčejně čtyři jednoduché formy, 
jak je Schleiden nejprve vytknul a odůvodnil: hrozen, klas, olcolík a strboul. 
Ve hroznu jsou osa hlavní i osy vedlejší, květní, prodlouženy, v klasu osy 
květní skráceny, v okolíku osa hlavní skrácena, vedlejší prodlouženy, v strboulu 
oboje skráceny. Třeba však tuto řadu doplniti chocholíkem, jejž i Payer a j. 
za zvláštní formu uznávali. Chocholík liší se od hroznu tím, že nejdolejší vedlejší 
osy jeho jsou nejdelší, hoření nejkratší, tak sice, že všecky květy téměř v stejné 
výši stojí, kdežto ve hroznu všecky osy vedlejší jsou stejně dlouhé neb aspoň 
dolejší, jsou-li i něco delší, konečného květu daleko nedosahují, vůbec tedy 
květy v nestejných výškách stojí. Srvn. obr. 14. neb 15. (hrozen) s sedmnáctým 
(chocholík). Mohlo by se sice proti rozeznávání chocholíka namítnouti, že 
i v okolíku poměrnou délku stopek květních proměnlivou vidíme, jelikož známe 
okolíky ze stopek stejně dlouhých i z nestejných, vnějších delších, vnitřních 
kratších, jako u mnohých Umbellifer. 
Vskutku by nebylo dosti odůvodněno, rozeznávati zvláště chocholík, kdy¬ 
bychom brali ohled pouze na jednoduché botrye. Ale my musíme uvažovati 
květenství v celku, v souvislosti. Tu pak jsme již shledali, že chocholík po¬ 
vstaň může z kytky, přejde-li tato do typu hroznovitého, hrozen naproti tomu 
z laty vlastní. Jestliže tedy rozeznáváme, a to právem, latu a kytku, musíme 
též od sebe Ušiti hrozen a chocholík. A jako kytka stojí dosti uprostřed mezi 
latou a vrcholíkem, tak i chocholík mezi hroznem a okolíkem, zvláště proto, 
že články jeho hlavní osy bývají více skráceny nežli v hroznu, jak porovnání 
obr. 13., 15. a 16. ukazuje. Třebas pak jednoduchý chocholík od hroznu méně 
jest rozdílen, vystupuje v složených jich formách rozdílnost obou mnohem 
patrněji. Chocholík totiž nestejnou délkou svých vedlejších os více než hrozen 
má ještě ráz thyrsu, pročež také ve složeném chocholíku jednotlivé chocholíčky 
částečné ne tak ostře jako částečné hrozny ve složitém hroznu od sebe se 
různí a celý chocholík složený více jednotné květenství představuje než onen, 
a vzezřením méně od kytky se odchyluje, nežli složený hrozen od laty. Po¬ 
rovnání obr. 23. s 2., pak 24. s 5., a 23. i 24. mezi sebou potvrdí vše, co zde 
povědíno. 
Máme tedy 5 forem jednoduchých botryí, tři s více méně prodlouženými 
osami vedlejšími a dvě s týmiž osami zcela skrácenými, s květy tudíž při¬ 
sedlými, dle tohoto vzorce: 
a) Vedlejší osy prodlouženy. 
1. Hrozen (racemus). 2. Chocholík (corymbus). 3. Okolík (umbella). 
b) Vedlejší osy skráceny: 
4. Klas (spica). 5. Strboul (capitulum). 
4 * 
347 
