55 
§) Povšechné květenství klas neb strboul. 
Klas ze strboulů. — Typha, Sparganium minimum. Klas u tohoto druhu 
někdy, u Sparganium simplex vždy na dolejšku přechází v hrozen, jelikož 
jsou pak dolejší strbouly stopkaté. U Sparganium ramosum jsou klasy 
ze strboulů opět do jednoduchého hroznu sestaveny, celé květenství jest 
hrozen z klasů ze strboulů. 
Strboul z klasů. — Holoschoenus a jiné Cyperacey. 
Též diplobotrye různotvárně složené pocházejí z thyrsů. Srovnejme na př. 
květenství od Luzula campestris (obr. 26.) s oním od L. albida (str. 6). Toto 
jest kružel, tedy květenství latovité; na vrcholku jeho hlavní osy a jeho pro¬ 
dloužených paprsků jest již několik jednoduchých prýtů květních botryticky 
seřaděno. Třeba pouze, aby (v obr. 6.) všecky vrcholové větvičky na hlavní ose 
a všecky větévky na prvotních paprscích staly se jednoduchými a stejnými, i ob¬ 
držíme chocholík z klasů složený. To jest také pravdě podobno fylogenetický 
původ tohoto květenství. Klasy u Luzula spicata a pediformis , které mají 
totéž květenství, mají také ještě konečný květ, z původního kružele zděděný, 
který u L. campestris již vymizel (ablastoval). 
Jako druhý příklad ohledejme ještě okolík ze strboulů od Cladanthus 
prolifer (obr. 27.). U této komposity vynikají hustě pod konečným strboulem 
3—4 paprsky v přeslenu (někdy stojí některé níže), které buď prostě končí 
strboulem, anebo pod tímto opět přeslen paprsků úborem zakončených vysý- 
lají. Všecky paprsky jsou listnaté, jest to tedy květenství ve smyslu širším 
(bez listenovité metamorfosy). Kdyby tuto místo strboulů byly krátké roz¬ 
větvené větvičky vrcholové (ze kterých fylogeneticky povstala botrys, tedy ko¬ 
nečně i strboul), měli bychom před sebou vrcholík. Vskutku také Willkomm 
ve své Botanice uvádí květenství toto jakožto výtečnou cyma verticillata, jako 
u Sambucus nigra. Vrcholík (cyma) jest ovšem latovitý pratvar jeho, avšak 
botrytickou přeměnou větviček vrcholových povstala z ní dávno heteromorfní 
diplobotrye, totiž složený neb jednoduchý okolík ze strboulů. 
Podobně možná i ostatní nestejnotvárné diplobotrye odvoditi v poslední 
instanci z latovitého květenství, leč příklady tyto postačí. 
III. Typ vidlanovitý, rozsochatý neboli brachiální (typus brachialis). 
1. Vidlany jednoduché. 
Květenství, které tímto názvem míním, posud všeobecně se nazývá »cy- 
mosním« čili vrcholíkovitým. Po tom však, co jsem dříve dokázal, že totiž cyma 
LiNNÉ-ova jest květenství velice rozdílné a do typu latovitého příslušící, a po 
vymýtění tak zvaného vrcholíka víceramenného (pleiochasium) nelze více toho 
názvu k označení typu tuto míněného se přidržeti. Ráz tohoto typu spočívá 
ve vidlicovitém rozvětvení dvěma rameny neb jedním ramenem pod květem 
konečným, pročež typ ten latinským terminem nazývám b r a cli i á 1 n í m, 
351 
